KURD PONTUSI FAUNÁJA. 
121 
54. Melanopsis decollata Stoliczka. 
1862. 
1874 
1874 
1875. 
1877. 
1884 
1884. 
Melanopsis 
Melanopsis 
Melanopsis 
Melanopsis 
Melanopsis 
Melanopsis 
Melanopsis 
decollata Stol. Férd. Stoliczka : L. c. p. 536. Taf. 17. Fig. 8. 
Esperi Brus. Sp. Brusina : Rád. jugoslav. akad. XXVIII. p. 102. 
(non Fér.) 
decollata Stol. Sp. Brusina : Foss. Binnenmoll. p. 130. 
« « Neumayr és Paul : L. c. p. 48. 
« « Fuchs : Führer. z. d. Excurs. geol. Gesellscli. p. 75. 
« « Sp. Brusina : Die Fauna dér Congerienscbichten von 
Agram in Kroatien. Beitráge z. Paláont. Oest.-Ung. 
u. d. Orients. Bd. III. p. 168. Taf. XXIX. Fig. 2—4. 
« « K. A. Penecke : L. c. (II. Theil.) p. §23. Taf. X. 
Fig. 17. 
A leggyakoribb fajok egyike a homokban és agyagban egyaránt. 
Stoliczka innen a Balaton mellékéről, a zala-apáti pontusi képződményekből 
írja le ezen fajt. Neumayr a slavoniai felső-pontusi és alsó-paludina-rétegek- 
ből, Brusina pedig a pontusi képződmény alsó szintjéből említi ezen fajt 
Zágráb vidékéről. 
55. Melanopsis Ha.ndmarmi Brusina. 
(II. tábla. 23. ábra.) 
1882. Melanopsis Fuchsi Hand. Handmann R.: Foss. Moll. v. Kottingbrunn. Jahrb. 
d. k. k. geol. R. A. Bd. XXXII. p. 556. 
1887. Melanopsis (Homalia) Fuchsi Hand. Handmann R.: Die fossile Concliilienfauna 
von Leobersdorf im Tertiárbecken v. Wien. 
Münster 1887. p. 13. Taf. I. Fig. 6. 
1892. Melanopsis Handmanni Brus. S. Brusina: Fauna fossile terziaria die Marku- 
sevec in Croazia etc. Glasnica Hrvatskoga na- 
ravoslovnoga druztva. God. VII. p. 28. 
Ezen fajnak néhány példányát megtaláltam a homokban, melyeket 
eleinte a társaságában előforduló Mel. decollata Stol. fiatal alakjainak 
voltam hajlandó tartani. Az őszszel azonban, midőn a zágrábi nemzeti 
múzeumban végeztem tanulmányokat, Brusina, ezen fajnak a leírója és így 
legjobb ismerője, constatálta, hogy az én többnyire fogyatékos példányaim 
ezen fajhoz tartoznak. 
Ide számítom azon fogyatékos példányt is, melyet az idézett ábra 
tüntet föl. Ennél a külső ajak sajátságos duzzadékkal van ellátva, ez azon¬ 
ban csak fejlődésbeli tökélytelenségnek tekinthető, mert daczára a külső 
duzzadéknak, az ajak mégis éles. 
( 97 ) 
