TÁRSULATI ÜGYEK. 
133 
x (13.0.13.9) 13 R, x(0111)— R, x(O.ll.ll.l) — 11E, xt(3212) — ^--j , 
3 p 3 
xt( 1232)— b. 
b) Hemimorphit Moraviczáról. Durva szemcsű magnetitban pátos, sárgás¬ 
barna spkalerit, leveles vascsillám és szemcsés galenit fordul elő; az üregekben 
kis quarzkristályok druzái vannak, a spkaleriton a quarz körül hemimorpliit 
vékony léczalakú vagy lándzsás, szintelen kristályai ülnek. A megfigyelt alakok: 
(OlO)ooPoo, mint uralkodó lappár, (001) o P, (110)ooP, (011) Poo, (101) 
P co (301) 3 P oo 
ej Baryt a Kaukázus hegységből. Szűrkeszínű tömör, homokos mészkő szerves 
zárványként lerebratulákat tartalmaz. Egy ilyen kövület belsejében egy a baryt- 
nál ritka habitussal kifejlett kristály ült, a mennyiben (Oll)Poodoma szerint 
oszlopos volt; a többi alak (102) i Poo, (110) oo P, (111) P, (122) P 2, 
(355) P § uj alak, (100) oo P oo. 
d) Végül bemutatta előadó azon szép kén-kristályokat, a melyeket a m. kir. 
Földtani Intézet igazgatója, Böckh János úr, társulatunk tagjától, Dologé János 
kir. bányatanácsos úrtól kapott. A kristályok 1,5—2,5 cm nagyságnak, áttetszők 
vagy félig átlátszók és szép kifejlődésnek ; a zalathnai kohóban a még tisztátalan 
szénkéneg gyűjtőedényeiben képződtek. Combinatiojuk a közönséges, t. i. (111) P, 
(113) | P, némelyeknél még ez alakokhoz járul (011) Poo. 
2. Dr. Braun Gyula nehány érdekes ásványt mutatott be és röviden 
ismertette azokat különösen genetikai tekintetben. A csaknem víztiszta trifaili 
(Stiria) andesin kristálykái barna szénen ülnek. Dr. Hatle által erzbergit név 
alatt először leírt calcit- és aragonit lerakodás a stíriai Eisenerzről való. E carbo- 
natok világosabb és sötétebb színű váltakozó rétegekben telepedtek egymásra. 
A rétegekre merőleges csiszolaton igen szép hullámos, szalagos rajzok tűnnek fel. 
Végül előadó egy bleibergi calcitot mutatott be, a több cm nagyságú skalenoéderes 
kristály, mint azonos orientálású, oszlopos kristály nőtt tovább, tetőzve 
x (0112) = —\ R rhomboéderrel. 
3. Dr. Staub Móricz « Magyarország tőzegtelepeiről » értekezik. Előadó 
bemutatja a magyarországi tőzegtelepek térképét, a melyet ő a m. kir. természet- 
tudományi társulat tőzegkutató bizottsága tagjainak jelentései és az irodalmi 
adatok alapján készített. Jellegzi általában hazánk tőzegtelepeit és ezeket össze¬ 
hasonlítja a nyugat-európaiakkal. Hazánkban alig van telep, a mely terjedelemre 
és vastagságra nézve a külföldiekkel versenyezhetnék, de feltűnő nálunk, hogy 
főképen az ország nyugati részében az u. n. délnyugati dombos vidéken sokkal 
több és nagyobb tőzegtelep van, mint akár Erdélyben vagy Eszak-Magyar- 
országban. Fellápjaink jóval csekélyebb számuak, mint az allápok és amazoknál 
a rétegek száma sokkal kevesebb, mint a külföldi fellápokban. A térkép is 
megerősíti azt a nézetet, hogy jelenleg oly korszakban élünk, a mely nem oly 
csapadékdús, mint az előbbi, mert a lápok mesterséges lecsapolás nélkül is lassankint 
kisebbednek. 
( 109 ) 
