TYPUSKEVEREDÉSEK. 
171 
állapítani, míg ellenben a petrografiai s geológiai tanulmányok egyesítésével 
az önként áll elő, mint egy felette fontos és jelentős tünemény, melynek alkal¬ 
mas körülmények között okvetlenül kellett bekövetkezni. 
Minthogy azonban a kétféle trachyt-typus már a láva alapanyagára 
nézve is különbözik egymástól, a mely különbségek egyik eredménye éppen 
azon különböző ásványok kiválása, melyek az egyes typusokat jellemzik, 
önként következik, hogy csak kivételes az az eset, midőn a kétféle typus min¬ 
den ásványa egyenlően ép, ez csak úgy képzelhető, hogy nem volt elegendő 
idő az uj körülményeknek megfelelőbb chemiai hatás előidézésére; rendesen 
azt találjuk, hogy kisebb-nagyobb eltérés van a két typust jellemző ásványok 
megtartási állapotában, es hogy általában a fiatalabb trachyt-typus ásványai 
az épebbek. 
A régibb typus ásványai egyenkint a fiatalabb typus épebb ásványai¬ 
hoz képest, mint práexistált ásványok is tekinthetők, melyeket az újabb typusú 
trachyt már készen találva zárt be anyagába, csak úgy mint mikor quarz- 
kavicsot vesz be magába, mi szintén nem tartozik a ritkaságokhoz. Ilyen 
quarzkavicsot vagy quarzhomokszemeket magába zár a feltörő láva akkor, 
ha útjában találja s ha a kihűlés annak utána elég gyorsan következik be, ezen 
zárványokon alig történik változás. Azokat határozottan práexistált ásvány¬ 
nak lehet mondani. 
Lássuk a typuskeveredést concret viszonyokban olyan helyeken, a hol 
az eddig már biztosan megvan állapítva. 
Typuskeveredés Tokaj-Hegyalján. — Legelőször tűnt fel nekem a 
typuskeveredés Tokajon a Nagy Kopasz trachytjánál. Ez augit-andesit, még 
pedig jelleges. Találni azonban benne olykor quarzkristályokat bennőve, de 
kopott éllel és csúcscsal, aztán zöld színnel és az átlátszóság csekély fokával. 
Kégente olivinnek tartották. Találni benne továbbá kisebb-nagyobb zárvá¬ 
nyokat fehéres kőzetből, melyben biotit, valamint orthoklas és andesin fel¬ 
ismerhető. A Tokaj-Hegyalja más augit-andesitjeiben mindezek átlag hiány¬ 
zanak. A dolog csak akkor lett világos, miután a Nagy Kopasz környékét 
köröskörül átvizsgáltam ; ekkor meggyőződtem, hogy a Nagy Kopasz vulkán 
létrejötte előtt a felületet ott a biotit-orthoklastrachyt kepezte, és hogy az 
augit-andesit lávának ezen kőzeten meg törmeléken kellett utat törnie, hogy 
a sokszor ismétlődött lávaömléseivel kúpját megalkossa. Hogy ugyanekkor 
ugyanazon typusból darabokat meg egyes ásványokat zárt magába, melye¬ 
ket környezetében ma is megtalálunk, nemcsak hogy nem lehetséges, de 
annak feltétlenül így kellett megtörténni. A benőtt quarzkristály nem oly ép 
ugyan, mint eredeti képződési helyén szokott lenni, az meg van támadva az 
augit-andesit basisos alapanyagától, de azért a kristályalak eléggé kivehető. 
A két typus izzón folyó tömegei egymásba hatoltak anélkül, hogy ide- 
jök lett volna egyöntetű olvadékot képezni; ezen keveréket a rhyolith fehér 
színe s az augit-andesit fekete színe könnyen engedik felismerni, s ezt a mi- 
( 117 ) 
