172 
D' szabó József: 
kroszkop által is bebizonyítva találjuk, mely a fekete sávban a hypersthent 
s augitot, a fehérben a biotitot, quarzot stb. biztosan engedi felismerni. A 
tokaji Nagy Kopasz kőzete tehát augit-andesit, de typuskeveredéssel a biotit- 
ortkoklas-quarztrackyt rhyolithjával. Ilyenkor tarka kőzet jön létre fehér és 
fekete foltokkal a legváltozatosabb alakulatban. A keveredés aránya szerint 
vagy a fekete rész túlnyomó, vagy a fehér, a mint az augit-andesitból vagy 
a biotit-trackytból van több. 
A Tokaj-Hegyalján, Erdöbényón, a Szokolya-hegy augit-andesitjában 
szintén van quarz, mit én csupán petrografiai szempontból az első trackyt- 
osztályozásomban a földpátok szerint (1873) akként fejeztem ki, hogy anor- 
thit-quarztrachyt. Most azonban oda javitom, hogy augit-andesit typus- 
keveredése quarztrachyttal. A geológiai topográfia ott is világosan kimutatja, 
hogy az augit-andesit a biotit-quarztracliyt rhyolithján tört fel s ekkor jó al¬ 
kalma volt ezen utóbbiból egyes részeket fölvenni s azokból a maradandób¬ 
bak, s különösen a quarz, felismerhető állapotban tartották fenn magukat. 
Typuskevereclés Selmecz környékén .— Selmeczen a typuskeveredés ese¬ 
tei gyakoriak, de sokszor mikroszkoposau is felismerhetők. A biotit-trachy- 
tok mindannyian quarztrachytok, pyroxenandesitekből csak egy typus van: 
az augit-andesit. Ha a biotit-trachyt világos szinti, akkor ennek zárványai s 
ezek révén az egyes ásványok is könnyen észlelhetők. Előáll azonban az az 
eset is, hogy a pyroxenandesitben fekete csillámot látunk már szabad szem¬ 
mel. A biotit nem tartozik a pyroxenandesitek lényeges ásványai köze, ez 
idegen elegyrész, véletlenül jutott be az augit-andesit Jávafeltódulása alkal¬ 
mával, és ezen reá nézve nem kedvező anyagban szenvedett is változást, 
mit daczára a hexagon lapok fényének, a mikroszkóppal észre is vehetünk, 
valamint arról is meggyőződhetünk, hogy csak egyes nagy biotit tartotta fenn 
magát, aprót nem találunk. Ez az izzó magma dissociáló hatásának áldoza¬ 
tul esett; ellentétben az associatio rendes ásványaival, melyek a normál 
kőzetben épebbek s a melyekből nagy és kis egyéneket láthatunk. 
Ha a biotit-trachyt sötétszinű, akkor annak zárványai a hasonló szinű 
augit-andesitben oly könnyen nem tűnnek fel. Ilyenkor behatóbb vizsgálat 
kell. Példa erre Selmecz legkiválóbb hegye, a Szittnya. Ennek kőzete a csúcson 
augit-andesit, de typuskeveredéssel. A Szittnya lankás oldalai biotit-andesin- 
labradorit-quarztrachyt, mi a Szittnya vulkán keletkezése előtt ott a felületet 
képezte. Ezen tört fel az augit-andesit láva s felvett belőle nemcsak egyes kőzet¬ 
darabokat, de külön egyes ásványokat is u. m. biotit, quarz, labradorit, arnphi- 
bol, melyek azonban erősen megviselve mutatkoznak. A biotit legtöbbször 
bronzsárga, a quarz és labradorit meggömbölyödött szemekben vannak, az 
amphibol pedig csak romban fekete pontoktól jelzett körvonalokban látható, 
míg az augit-andesit typusának ásványai épek és a nagy egyénektől le mik- 
rolithokig vannak az alapanyagból kiválva. 
A trachytok első osztályozásánál csupán a földpát szerint (1873) nem 
( 118 ) 
