TYPUSKEVEREDÉSEK. 
175 - 
Szigethegyen, mi Visegrádtól Dömös felé húzódik, és több helyen kőfejtésre 
szolgáltat alkalmat. Ezen kőbányák egyikében, a Lepenez völgyében, a kőzet 
átlag sötétbarna egyöntetű, úgy, hogy külleme szerint andesitnek tartanók. 
Yan azonban világos félesége is, mit már nem tartunk andesitnek. 
Peters ezen lepenczvölgyi kőbányában kétféle trachytot tételezett fel; a 
sötétbarnát és a világosat, mely mint fiatalabb amabba irruptiot képezett. 
Koch, ki már az ásvány associatiot tekintetbe vette és biotitot és amphibolt 
a világosban is fedezett fel, egy és ugyanazon fajnak tartja. 
Ellenben ha ezen anomal viselkedést részletes kutatás tárgyává tesz- 
sziik, mi természetesen csak a mikroszkóp vezetése mellett ejthető meg, akkor 
arról győződünk meg, hogy míg a hegytetőt olyan biotit-trachyt képezi, mely¬ 
ben csak az azt megillető ásványok társasága van együtt, a tetőtől lefelé 
gyűjtött példányokban már hypersthen is kezd fellépni, tehát egy jövevény 
ásvány, mi a szomszéd hegyek typusának egyik képviselője. Azon világos 
réteg, melyet Peters mint fiatalabb trachyt irruptioját fogta fel, csakugyan 
az, mert azt csaknem tisztán amphibol-andesitnek mutatja be a mikroszkóp, 
noha itt-ott a végpusztuláshoz közel álló biotit sem hiányzik. 
A helyszínén több ponton, de sehol sem érdekesebben mint Visegrádnál, 
benn a Malomvölgyben, az úgynevezett Ördögmalomnál lehet látni, hogy az 
amphibol-andesiteruptiot megelőzőleg a felületet a biotit-trachyt képezte, s 
ez alatt tört fel az amphibol-andesit, minek lávája többé-kevésbbé keveredett 
az érintkezés helyén, az érintkezés helyétől távolabb eső magasabb részein 
a hegynek, csupán mechanikai hatás, az emelkedés történt, de typuskevere- 
dés nem. 
Ha a szem a helyszínén és a csiszolatokon tájékozást nyert, a 
Malomvölgy ezen részén az úton, a patak jobb oldalán, a hegyoldalban is 
megkülönböztetheti a keveredő lávák között a kétféle typus kőzetét. 
Itt tehát a biotit-trachyt typuskevereclése van amphibol-andesittel. 
Minthogy mikroszkoposan a biotit a vezérásvány, a kőzetet biotit-tra- 
chytnak mondom és térképezem, de a jegyében a keveredést így fejezem ki : 
Biot. tr. + amph. andesit. 
Minden typuskeveredósnél szabály, hogy a régibb typus ásványai meg 
vannak támadva, itt is a biotit igen erősen megváltozott, valamint az amphibol 
is, ellenben legépebb a hyp ersthen. Augit nincs. 
Még az is nevezetes a typuskeveredósnél, hogy mig a fekete ásványok 
elváltoznak, a földpátok általában jól tartják magukat. 
Az ilyen kevert typusú trachytnál nem ritka az az eset, hogy a légen 
hamar pusztúl, minek mellék okai közé az sorozható, hogy solfatarai hatás 
is mutatkozik s nevezetesen finom osztatu pyrit járja át, mi a légbeliek be¬ 
hatása folytán oxydálodik és a szétmorzsolódást meg az agyagosodást nagy¬ 
ban sietteti. Egykor Budapesten a lepenczvölgyi bányákból használták az 
anyagot mint koczkakövet burkolásra, de alig két év alatt a koczkák össze 
( 121 ) 
