176 
D? SZABÓ JÓZSEF : 
vissza repedezve a nyirokképződés lejtőjére jutottak, vagy, mint mondották, 
a kőből csakhamar sár lett. 
Van azonban olyan példa is, hogy az elváltozás még nem jelentékeny. 
Érdekes e tekintetben Zebegényen a fővölgyben a baloldalon lévő egyik kő¬ 
bánya (Rehköpfel). A kőzetet minden habozás nélkül biotit-trachytnak mond¬ 
juk, mert a biotit nagy és sok, a földpát is nagy, amphibol sem hiányzik. 
A csiszolatban azonban látni hypersthent is. A hypersthen ép, az amphibol 
elváltozásnak indult, fekete keret fogja körül es némely példánya egész 
felületén fekete, nem-átlátszó. A biotit szintén fekete keretben van; levelei 
a főtengely irányában nézve nem-átlátszók, de metszete párhuzamosan a 
főtengelylyel erősen absorbeal. Itt csak kezdete van a typuskeveredésnek 
amphibol-andesittel, mit a szomszéd hegyekben csakugyan ott is találunk. 
Mária-Nosztrán a Kopaszhegy tetején két példányt ütöttem (223, 26/YI. 
1877.), nem messze egymástól. Az egyiket hajlandók vagyunk biotit-trachyt¬ 
nak, a másikat inkább amphibol-andesitnek tartani, de egyiket sem habozás 
nélkül. A vékony csiszolat megtekintése typuskeveredést mutat ki biotit-trachyt 
meg amphibol-andesit között. 
b) Biotit-trachyt -j- augit-andesit. Feltűnő jelenség, ho^ry a biotit-tra¬ 
chyt és az augit-andesit keveredésére a dunai trachytcsoportban példát erre 
eddig nem találtam, holott ez elég gyakran észlelhető akár Selmecz kör¬ 
nyékén, akár Tokaj-Hegyalján. 
Magyarázatát abban lelem, hogy a dunai trachytcsoportban a biotit- 
trachyt alul közvetlenül az amphibol-andesit tódult fel és így az bolygatta a 
biotit-trachytot közvetlenül, részint mechanikai módon emeléssel, darabokra 
töréssel, melyeket az eruptív conglomeratban sokszor látunk, de mindenek 
felett a lávák összefolyásával, minek révén a typuskeveredés állott be. 
c) Amphibol-andesit + augit-andesit. Az augit-andesit mint legutolsó 
eruptioi termény legalul és így az amphibol-andesit alól tódult fel, minél¬ 
fogva erre hatott közvetlenül a dunai trachytcsoportban szintén hol mecha¬ 
nikailag emelve, darabokra törve, hol pedig az amphibol-andesit lávájának 
megolvadása következtében typuskeveredéssel, mire sok érdekes példa van. 
Zebegény fővölgyében mind a három trachyt-typus ki van fejlődve, és 
mig gyakrabban van eset az amphibol-andesit feltörésére a biotit-tracliytból, 
helyenkint az augit-andesit feltörését is észlelhetjük az amphibol-andesiten 
alul. Ilyen van Zebegénytől éjszakra, a Feketehegy felé, a Ivorompa patak 
befolyásánál a fővölgybe (1692 12/K 1893.). A csiszolatban mutatkozik am¬ 
phibol, hypersthen és augit. Amphibol elég sok, de soha nem egészen ép, azt 
mindig fekete keret veszi körül, sőt gyakran az egész területe fekete, nem- 
átlátszó. Kis amphibol nincs; ellenben a hypersthen és augit ép. Hypersthen 
kevés van, augit sok, melyet a gyakori szép ikerképződés is nagyon feltű¬ 
nővé tesz. 
Azon merészen a Dunába nyomuló trachytszirt, mely Nagy-Maros és 
( 122 ) 
