TYPUSKEVEREDÉSEK. 
177 
Zebegény között a Csúcshegy- és az Ördöghegyben éri el legnagyobb magas¬ 
ságát, felső szintjében amphibol-andesit; a dunai oldalról azonban augit- 
andesit tör fel és a feltörés mechanikai hatásán kivül érdekesen látni az el 
nem maradható typuskeveredést is, mit a Dunaparton leütött sűrű andesitek 
mind mutatnak. Látni elégszer amphibolt már makroszkoposan is, de a 
mikroszkóp kimutatja, hogy azon nagy amphibolok práexistált ásványok, 
melyek éppen nagyságuknál fogva a lávafolyadek chemiai hatásának még 
nem estek végkép áldozatul. 
Ezen chemiai hatás mutatkozik azon fekete, nem-átlátszó keretben, 
mely az amphibolt körül fogja, melyen belül a veresbarna anyaga erős trieh- 
roizmust mutat. A hypersthen és az augit ép; augit talán több van mint 
hypersthen. 
A kőzetet ilyenkor a makroszkopos külleme szerint nevezem augit- 
andesitnek, megjegyezvén, hogy amphibol mint zárvány látható benne. 
Dobravoda trachytjai között a szent-endrei völgyben van augit-andesit,. 
melyet Koch mint ilyet jelesnek mond, noha hozzá teszi, hogy amphibolt is 
tartalmaz. Ezen amphibol, mely olykorj feltünőleg nagy, azonban csak romja 
az egykori kristálynak, vékony csiszolatban a körvonal még kivehető, de 
területe legnagyobbrészt fekete nem-átlátszó, igen kis rész maradt meg sötét¬ 
barnán, melyen az absorptio jól mutatkozik. 
A hypersthen és augit ellenben épek, és egészen úgy viselkednek, hogy 
a kőzetet lényegesen ők képezik, azok amphibol pedig egy £>ráexistált ásvány- 
generatio még nem egészen elpusztult maradványa. 
Ez is tehát typuskeveredés az amphibol-andesit és augit-andesit között, 
mely kétféle trachytot a környező hegyekben csakugyan egymás mellett 
találjuk. 
Ezen tények, melyekről itt mint a typuskeveredésről szólottám, a pet- 
rografok figyelmét ez előtt sem kerülték ki, és nem is késtek azoknak ma¬ 
gyarázatot adni. Egyik nézet szerint az ilyen trachyt átmeneti faj, s e szerint 
egyik trachyt-faj a másikba fokozatosan átmenne; a másik s különösen a 
franczia újabb iskola tana szerint a vulkáni kőzetekben az egyes ásványok 
kiválásában van megállapítható sorrend, és ezen sorrend szerint bizonyos 
ásványokra nézve generatiok is különböztetendők meg, a régibb generatio 
ásványai el is pusztulhatnak és újabbak azok pusztulása után keletkezhetnek. 
Én a dolgot a petrografia teréről a geológia terére viszem át; nagy 
területre alkalmazott geológiai s petrografiai tanulmány alapján a tudo¬ 
mányba a geológiai trachyt-typusokat s ezeknek természetszerű corollariuma 
gyanánt az érintkezési helyeken, mint regionál contact hatást, a typuskeve- 
redőst vezetem be. 
Földtani Közlöny, 1894. XXIV. köt. 
( 123 ) 
12 
