DE LŐRENTHEY IMRE : HIDASD FELSŐ PONTUSI FAUNÁJA. 
181 
ADATOK HIDASD BAR ANYAMEGYEI HELYSÉG EELSŐ-PONTUSI 
FAUNÁJÁHOZ. 
Pr. LŐRENTHEY iMRÉ-tÖl. 
Hidasd geológiai viszonyait először Peters Károly F. ismertette «Die 
Miocán-Localitát Hidas bei Füníkirchen in Ungarno czímíi művében 
1862-ben.* 
Itt a pontusi képződményeket (Congerienschickten) ismerteti ugyan¬ 
azon helyről is, a honnan én ezen leírásom tárgyát képező anyagot gyűj¬ 
töttem. Peters azonban miként a miocenkorú képződmények ismertetésé¬ 
ben úgy a pliocenkorú képződmény kifejlődését illetőleg is zavart idéz 
elő túlságos részletezésével, fölösleges és czélnélküli réteg beosztásaival. 
Én több éven át tanulmányoztam Hidasd és környékének geológiai 
viszonyait és képződményeit. Ezen tanulmányaimnak azon részét óhajtom 
röviden ismertetni, a mely a felső-pontusi képződményre vonatkozik. Lelet¬ 
helyem a falutól D-felé a régi üveghuta mellett haladó árok két legnyuga¬ 
tibb elágazása között van a hegyháton. Ez azon lelethely, melyet Peters a 
középső árokbeli lelethelynek nevez. A képződmény itt kb. 15 m vastag. 
Vasoxydhydráttal átjárt rozsdabarna színű durvább és fin omabb quarz- 
homokból áll, melybe helyenként kékes vagy sárgás agyag van települve, a 
képződmény alul rozsdabarna színű homokkőbe megy át. Kövületek csak a 
képződmény felső részében fordulnak elő és ott is igen rossz megtartásúak, 
a mennyiben héjaik az azokat körülvevő homokkal fekete barna vasdús 
tömeggé vannak összeállva, a mely a kiszabadításnál szétesik és csak a vas- 
oxydhydrátos kőmag marad meg. A kőmagvak meghatározása sokszor igen 
nagy nehézséggel jár. 
Peters innen a következő hat fajt sorolja föl: 
Congeria rliomboidea M. Hoern. (igen gyakori), Limnocardium 
Schmidti M. Hoern. (i. gy.), L. hungaricum M. Hoern. (i. gy.), L. Majeri 
M. Hoern. (ritka), L. corbuloides Desh. (?) (i. gy.), Vivipara achatinoides 
Desh. (gy.) 
Hoernes Móricz «Die fossilen Mollusken des Tertiárbeckens von Wien» 
czímű művében** Hidasdról (ő miként Peters is Hidasnak nevezi) a követ¬ 
kező öt fajt említi föl : 
* Sitzungsbericbte dér math.-naturw. Classe d. kaiserlichen Akademie dér Wis- 
senschaften. Bd. XLIV. p. 612—615. 
** Abhandlungen dér k. k. geolog. Reichsanst. Wien. Bd. IV. 1870. 
(127) 12a 
