186 
DE SCHAFARZIX FERENCZ: 
tagalli helyettesíti. Ez szintén azon megfigyelésemnek ad igazat, hogy itt is>_ 
miként Nagy-Mányokon mint az akkori tengeröbölben, tehát védettebb he¬ 
lyen, a törékeny nagy taréjú faj élt, addig Szegzárdon mint kevésbbé védett 
helyen, az akkori nagy beltenger partján az erőteljesebb L. hungaricum 
helyettesítette. Valószínűleg itt is élt azon mikrofaunának legtöbb faja, me¬ 
lyet Szegzárdról ismertettem; ezek azonban a kedvezőtlen előfordulási kö¬ 
rülmények következtében elpusztultak. 
MAGIAK ÉPÍTŐKÖVEK KIÁLLÍTÁSÁRÓL ÉS MEGVIZSGÁLÁSÁBÓL. 
BÉCSBEN. 
Dr. Schafarzik Ferencz-íőI.* 
A geológusoknak, különösen pedig az országos geológiai intézet tagjainak, 
nemcsak szakmájuk tudományos mívelése és az országnak részletes geológiai fel¬ 
vétele, hanem az is egyik feladata, hogy a nem szakértő közönséget mind azon 
előnyökre figyelmeztessék, a melyek ezen tudomány révén elérhetők. Egyike 
azon irányoknak, a melyben a geológia hasznos tanácsot adhat, kétségkívül a kő_ 
ipar. A geológus az, ki oda kint a szabadban az ezer meg ezerféle minőségben látott 
kőzet közül azokat a pontokat jelöli ki, a hol a netáni kőbányanyitás a legjobb 
sikerrel megtörténhetnék. Az illető kőzet üdeségének, keménységének, tömörségé¬ 
nek és szövetbeli viszonyainak gondos mérlegelése megengedik ugyan használható¬ 
ságára is biztos következtetést vonnunk, a nélkül azonban, hogy minőségének rela¬ 
tív fokát más rokon kőzetek sorában kétségtelen módon kimutatni tudnók. Hogy 
erre is megadhassuk a pontos feleletet, még egészen más adatokra is van szüksé¬ 
günk, t. i. azokra, melyeket az újabb időben mindenfelé felállított mechanikai 
kísérleti állomások kipuhatolni hivatva vannak, nevezetesen a szilárdsági tényezőt, 
a koptatás és a fagy ellen való viselkedést. Csak akkor, ha mind ezeknek az adatok¬ 
nak birtokában leszünk, mondhatjuk, hogy a felhasználandó kőzet minőségéről 
minden irányban kellőképen informálva vagyunk. 
A magyar mű- és építőipari tekintetben fontosabb kőzetekről már több íz¬ 
ben emlékezett meg kiadványaiban nemcsak a m. k. földtani intézet, hanem a 
m. k. földtani társulat is, szilárdsági próbák ellenben bőid. Horváth Ignácz, mű¬ 
egyetemi tanártól lettek közzétéve 1875-ben néhány budapesti kövezet anyagot ille¬ 
tőleg. Azóta a József-Műegyetem mechanikai tanszéke folytatta ezen kísérleteket s 
úgy értesültem, hogy az immár felszaparodott felette nagybecsű adatok nem¬ 
sokára ki is fognak adatni. 
Mindezen törekvések azonban még távolról sem ölelték fel az összes magyar 
mű- és építőipari kőzetanyagokat s nem merítették ki e téren a tenni valót, és 
épen azért, mivel igen nagy feladattal állunk szemközt, csakis örömmel kell üdvözöl¬ 
nünk minden újabb ismertetést, vagy újabb vizsgálati eredményt. 
* Előadta a. m. földtani társulat 1893 évi márcziusi szakülésén. 
(132) 
