MAGYAR ÉPÍTŐKÖVEK. 
187 
A k özei múltban, rövid időközben. Becsben két olyan munka jelent meg, 
mely nemcsak osztrák és egyéb külföldi, hanem speciálisan magyar építkezési 
anyagokkal is foglalkozik. Az egyik szerző az ismert bécsi szaktársunk, Félix 
Karrer, kinek munkája : Führer durcli die Baumaterialien-Sammlung des k. k. 
Naturhistorischen Hofmmeums in Wien. Mit einem Vorworte des Herausgebers 
Dr. Aristides Brezina, Director dér mineralogisclien Abtheilung. Wien 1892, 
kis octáv 355 lap 40 pliototypiával. A másik ellenben August Hanisch, mérnök 
és a bécsi cs. k. áll. ipariskola tanára munkája pedig: Resultate dér Untersu- 
cliungen mit Bausteinen dér östr.-ung. Monarchie, mit drei Tafeln, Wien. 1892. 
Nagy octáv 44 lap, 3 táblával. 
Előre is várható, hogy a geológus és a mérnök a maga elé tűzött feladatot 
más-más utón iparkodik megfejteni. Lássuk először is az előbbit. 
1. Earrer munkája. 
Mielőtt Karrer magára a tárgyra, azaz a gyűjtemény leírására áttérne, rövid, 
de velős szavakban a kőzetek petrograpliiai jellemzését és a geológiai formatiok 
chronologiai sorozatát adja ; azon kivűl pedig mint idevágó irodalmat a technikai 
szempontból fontosabb petrograpliiai munkákat és értekezéseket sorolja fel. Az 
előszóból megtudjuk továbbá, hogy a gyűjtemény alapját maga Karrer 1878-ban 
a bécsi épületkövek egybeállításával vettete meg, a mihez 1883-ban az osztrák mér¬ 
nök- és építészegyesület 2000 db.-ot meghaladó gyűjteményének odaajándékozása 
járult. Karrer azonban ekkor még nem nyugodott, hanem kiterjesztette gyűjtéseit 
fokozatosan egész Európára, sőt még a tengeren túli országokra és világrészekre is, 
úgy hogy csakis az ő ritka szívósságának és ügybuzgóságának köszönhető az, hogy 
e gyűjtemény máig az ő keze alatt közel 10,000 darabra felszaporodott. Ebből az 
imposáns számból természetesen legtöbb esik Ausztriára, a melynek során talán 
leggazdagabban Bécs fővárosának a kőfogyasztása van feltüntve. Bécs városának 
ugyanis 43 lap (29—72) van szentelve, míg az osztrák tartományokra és szék¬ 
városaira összesen 129 lap esik (72—201). Ezután 26 lapon (202—228) a magyar 
korona országainak kőzetei szerepelnek, mig végre a tágabb értelemben vett kül¬ 
föld, nevezetesen Németország, Olaszország, Francziaország, Belgium, Angolország, 
Norvégia, Oroszország, a Svájcz, Spanyolország és Portugália, az Egyesült-Alla- 
mok, Ázsia és Afrika nevezetesebb kőzetei mindössze 73 oldalon (229—302) zár¬ 
ják be a sorozatot. Megjegyzendő azonban, hogy ez utóbbiak közűi leginkább csak 
a német, olasz, franczia és belga gyűjtemények tarthatnak igényt nagyobb teljes¬ 
ségre, mig a többi — tán még csak az Egyesült-Államokét és Görögországét kivéve 
— számra még nagyon kezdetlegesek. 
Igen messze vezetne, de nem is lehet czélom sem Ausztria, sem pedig a külföld 
roppant számú kőzeteit még csak röviden is megismertetni. Legyen szabad annyit 
megjegyeznem, hogy Karrer minden egyes országban vagy tartományban nagyon 
helyesen leginkább a nagyobb városok építkezési viszonyait iparkodik feltüntetni, 
nemcsak a főképen használni szokott kőzetek felsorolása által, hanem egyszers¬ 
mind a monumentálisabb épületek sikerült képei által is. így pl. megtudjuk, hogy 
Bécs legtöbb monumentális épülete mioczén durvameszekből, Németország dóm- 
(133) 
