magyar építőkövek. 
189 
Ebben a fejezetben a már említett csoportosítással fel vannak véve mind 
azok a kőzetfajok, melyek Bécs építkezésénél tényleg fel lettek használva, úgy hogy 
itt nemcsak alsóausztriai és egyéb osztrák tartománybeli, hanem sűrűn magyar, olasz, 
franczia, belga, német és más kőzetek lelőhelyeivel is találkozunk. Ezen előfordu¬ 
lások legtöbbjét egy nagy és gazdag város fényűzése varázsolta oda, míg mások, 
nevezetesen a magyar kövek igazi szükségletet elégítenek ki. 
Az útburkolati anyagok közt ott találjuk a dernői aszfaltot. A faragható mű¬ 
kövek között pedig első sorban az almási páratlan minőségű édesvizi mészkővel 
találkozunk, mely az új udvari várépület, az uj városház építésekor, s még számos 
más alkalommal lett igénybe véve. Stotzingi szarmata durvameszet az új egyetem¬ 
hez, sóskútit pedig az új városház faragott oszlopfejeihez vettek. A kismartoni me¬ 
diterrán durvamész és lithothamniummészkő az udvari múzeumoknál és már régeb¬ 
ben azelőtt a Szt. István székesegyháznál, oszlopi lithothamniummészkő pedig a 
múzeumoknál, a városháznál, az igazságügyi palotánál s a fogadalmi templomnál 
lett alkalmazva. A szárazvámi tömött lithothamnium mészkőből igen sokat hasz¬ 
náltak a fogadalmi templom építéséhez s belőle készültek többi között a templom 
szobrai is ; felhasználták ezen kőzetet továbbá az operaszinházhoz, az udvari múze¬ 
umokhoz, az állami vasúti indóházhoz, az Erzsébet és fünfhausi templomokhoz stb. 
(T. Roth L. Magyarázatok: Kis Márton). Császárkőbányán több kőbánya létezik s 
ezek közül a «házi kőbányán az udvari múzeumhoz, a «Zeindler»-kőbánya, valamint 
az erdőn lévő kőbánya az udvari színházhoz, az igazságügyi palotához szolgáltatott 
anyagot. Szt. Margitai durvameszet az igazságügyi palotán, a városházon, Vilmos 
főherczeg palotáján, a zene egyesület és a tőzsde palotáin, valamint bőven alkal¬ 
mazva a Szt. István tornyán találunk. Rákosi dúrvamészkövet vettek a múzeumok¬ 
hoz, valamint az új egyetemhez, úgy szintén alkalmazták a múzeumoknál és a város¬ 
házánál a széleskúti durvameszet is. Nyúlási durvameszet ellenben az udvari 
múzeumokon, sásonyi durvameszet az új császáu váriakon és a császári állatkert 
nyári kastélyán találunk. 
De nem csak Becsben, hanem még Felső-Ausztriában Linz-ben is megtaláljuk 
a magyar kőzetanyagoknak nyomát, a hol ugyanis az uj Museum Francisco- 
Carolinum palotáján a nagy homlokzati párkányzat és a szobrok is stotzingi és 
nyulasi durva mészkövekből vannak faragva ; a Császárkőbánya tömött lithotham¬ 
nium mészkövéből pedig a brünni városi színházban csinálták a lépcsőzetet. 
Már ezen néhány példából is örvendetes tudomást szerezhetünk arról, hogy 
Bécsben és általában a népes Alsó- és Felső-Ausztriában nemcsak a közeli Lajta- 
hegyscg likacsos durvameszei és tömött lithothamnium-mészkövei, hanem még a 
távolibb, de kitűnő almási és süttői édesvizi mészkő, sőt még a könnyen faragható, 
de a légen el nem málló sóskúti durvamész is szép piaczot biztosítottak maguknak. 
Mielőtt I\ARREE-nek minden irányban tanulságos művének ismertetését 
befejezném, nem hagyhatom megemlítés nélkül, hogy e katalógus, illetve az 
udvari muzeum eme gyűjteménye még két kiválóan becses gyöngyöt tartalmaz. 
Egyike a kb. 300 darabból álló antik római kőzetgytíjtemény, másika a kb. 50 
számból álló görög gyűjtemény, melyek a classikus ókor szobrászati és építkezési 
kőzetanyagjait foglalják magokban. 
(135) 
