A CHEMIAI ELEMEK VISZONYLAGOS MENNYISEGE. 
199 
A föld középsürűsége 5,5—5,6, több mint kétszerese a sziklás kéreg sűrű- 
cségének, a különbség a nyomás eredményének veendő vagy pedig fel kell tenni, 
hogy amint a gömb lehűlt, a nehezebb elemek a centrum felé halmozódtak össze. 
Mindkét föltevés igaz lehet, de kevesebb súly fektetendő a másikra a következő 
oknál fogva: Az elemek egyenlő viszonyok szerinti keverékének, szabad állapot¬ 
ban és amint azok a föld felületén viselkednek, fajsúlya 7,3 lenne. Combinatióban 
a sűrűség nagyobb lesz a condensatió folytán s a földszint alatt a nyomás által is 
növeltetik. Úgy látszik tehát, miután a föld sűrűsége csak 5,5, hogy a planétában 
mint egészben, a könnyebb elemeknek mennyiség tekintetében nagyon fölül kell 
múlniok a nehezebb elemeket. Az ismert elemek közül huszonkilencznek 5,5-en 
aluli sűrűsége van, és negyven elem fölülmúlja e számot, a nehezebb csoportban 
csupán a vas fordul elő mindenütt bővebben. A föld tömegének nagyobb részét 
majdnem biztosan a huszonkilencz könnyebb elem alkotja. A többi elem a föld¬ 
gömb középpontjában bővebben fordulhat elő mint a felületén, de a vas kivételé¬ 
vel kevés lehet domináló alkotórész. Ezen evidentia úgy látszik világos, bár nem 
is föltétlenül biztos. Vájjon a meteoritek összetétele van-e hivatva ezen kérdést 
megvilágítani, nagyon kétséges, bár néhány érdekes analógiát nyújt. A meteorkövek 
és vulkanikus kőzetek közti hasonlóság fölemlítésre méltó, s a meteoritek gazdag¬ 
sága vasban és nikkelben suggestiv. A föld kérge alatt összetételére nézve egy 
nagy meteorithez hasonlíthat, melyben a köves rész predominál. 
Ezen kutatások folyamában megkisérlettük az elemek viszonylagos mennyi¬ 
ségét egy görbe által kifejezni, atomsúlyukat az ordináták egy sorozatára tévén. 
Reméltük, hogy valami periodicitás lesz látható, de semmi ily szabályszerűség 
nem mutatkozott. 
A periodikus törvénynyel semmi határozott összefüggés nem látszott. De 
bizonyos más szabályszerűségek mégis megjegyzésre méltók. Minden bővebben 
előforduló elemnek alacsony atomsúlya van, avasnál 56-tal érvén el a maximumot. 
56 fölött az elemek viszonylag ritkák és ezeknek csupán ketteje : bárium és stron- 
tium mutatkozik az én számításom szerint. Az oxygen alatt csak a hydrogen 
közelíti meg az l«/o-ot, míg az oxygen és vas között csupán a scandium és vana- 
dium elhanyagolhatóan ritkák. Továbbá némely elemcsoportban az atomsúly 
növekedésével a mennyiség csökken. Ezt a következő seriesben láthatjuk tisztán: 
kálium, rubidium, caesium ; kén, selen, tellur; chlor, brom, jód; arzén, antimon, 
bismuth stb. A szabályszerűség bizonyosan nem állandó, de elég gyakran előjön, 
hogy suggestiv jellegű legyen. 
A közel rokon elemek közönségesen együtt fordulnak elő, úgy hogy az egyik 
jelenlétéből a többinek jelenlétére lehet következtetni; pl. cobalt és nikkel majd¬ 
nem mindig társulva van ; a vanadium ritkán található kevés foszfor nélkül; 
majdnem minden termés arany ezüstöt tartalmaz; a platincsoport egyik tagja sem 
fordul elő magában s i. t. Még egy másik szabályszerűség látszik mutatkozni a 
föld kérgében képződött vegyületek közt és a nagy atomsúlyú elemek egymást 
keresni látszanak. így az oxygen, kén, selen, tellur seriesben a legközönségesebb 
oxydok a vastól lefelé sorakoznak; a legközönségesebb sulfidok a vastól fölfelé 
sorakoznak, míg a selenideket és telluridokat a nehezebb elemek képezik úgy mint 
ezüst, arany, ólom, bismuth. 
így a foszfátok is a vas alatt igen bőven fordulnak elő, hol az arzénátok 
(145) 13 b 
