IRODALOM. 
201 
4. Lias. Nagy területet csak Oncsásza vidékén alkot. Helyenként mind a 
három rétege felismerhető. A felső liaszt barna vagy fekete, olykor szenes palák al¬ 
kotják, melyek szórványosan belemniteket tartalmaznak; a középsőt bitumenes 
mészkő bracliiopodákkal, ritkán ammonitekkel és belemnitekkel; az alsót pedig vör- 
henyes, quarzitos homokkő. Csapásuk ÉK - DNy-i. Erősen össze vannak gyűrve. 
5. Trias. A vonulat felső részében fordul elő a Bakony és Pécs környéki trias- 
hoz hasonló lerakodás. 
Közép-trias (Kngyló-mész ?). Szürkésbarna, tömött helyenként dolomitos, az 
eruptivkőzetek szomszédságában kristályos mészkövek által alkottatik, melyek tele¬ 
pülések által elválanak az alsó triastól, hegyenként inkább a hashoz közelednek, 
korall törzseket, gastropodákat, bracliiopodákat tartalmaznak. 
Alsó-trias. (Tarka homokkövek és werfeni palák ? Guttensteini mész ?) 
Nagyon általánosan van elterjedve, sorozata jól fel van tárva Budurásza mellett. 
Homokkövek és közéjük települt homokos agyagos palák által alkottatik. Ezen be¬ 
települések szomszédságában azurit és malachit fordul elő. Kreszulya mellett a tarka¬ 
homokköveket a Jád völgy környéki guttensteini mészhez teljesen hasonló mész¬ 
kövek borítják. A sávos palák csoportja talán a werfeni paláknak felel meg. P. szerves 
maradvány okát nem talált bennük. Peters ezeket 1861-ben a gresteni rétegekhez 
(lias) számította, de a lias homokkövekben pala betelepülések nem fordulnak elő. 
6 . Díjasnak veszi a szerző a Meleg-Számos felső részénél tekintélyes terüle¬ 
tet borító, quarz és kristályos pala nagy darabjait tartalmazó, helyenként agyagos 
alapanyag által összetartott konglomerátokat, melyek közvetlenül a kristályos 
palákra települnek és felfelé finomszemű quarzhomokkőbe mennek át. Az Izbuk 
és Kalinyásza patakok völgyében jól fel vannak tárva. 
7. Kristályos palák. Amphibolos, cliloritos, phyllites rétegek erősen összegyű¬ 
rődve fordulnak elő a Meleg-Számos forrásvidékén kis területen. A gyalui hatalmas 
kristályos tömegnek keskeny beékülése ez. 
B) Eruptiv képződmények. 
1. A dacit jelentékeny részt vesz a hegység alkotásában. P. két typust külön¬ 
böztet meg: a) A vlegyászai typusú dacit Szoliodol, Dámos-, Remecztől a Eekete- 
Körös völgye felé nyúlik. Rhyolithos, sőt fekete és vörlienyes szurokkövek is előfor¬ 
dulnak, melyekben helyenként igen nagy mennyiségben találni régibb kőzetzárvá¬ 
nyokat, annyira, hogy brecciába megy át. A szurokkő egy régibb feltört és megol¬ 
vasztott orthoklas kőzetnek tekintendő. Az ENy-i szélén a zárványok megfogynak, a 
kőzet apró porpliyros szövetűvé válik. Szelatruk déli oldalán a dacit a kárpáti homok¬ 
kőre emlékeztető palákat borítja. A Meziadipatak felső részében az iszapos, brec- 
ciás rétegpadok az iszapvulkánok üledékeire emlékeztetnek. Ezen tulnyomólag 
zöldköves, itt-ott pyritet tartalmazó kőzet ásványai között szabad szemmel kevés 
quarz, plagioklas, olykor orthoklas és biotit ismerhető fel. 
b) A gyalu-máre typusú dacitok Burda, Karbnnár és Budurásza faluk hatá¬ 
rában 1000 m-nél magasabb hegyeket is alkotnak (elkülönülve az előbbeniek- 
től). A vlegyászai typusunál valószínűleg régibbek, világos színűek, gránito-porphy- 
ros vagy elmosódott gránitos szövetűek. Zárványaik között helyenként annyira 
• elszaporodnak a quarzporphyrok, hogy a dacit alárendeltté válik. Ezen typus is zöld- 
( 147 ) 
