202 
IRODALOM. 
köves kissé, vagy mállott, kaolinos, erezek nyomaival. Ásványai között uralkodik 
a plagioklas, helyenként az orthoklas változó mennyiségben quarz, biotit, kevés, 
amphibol, néha csak nyomokban látható kristályos, többnyire földpátos alapanyag¬ 
gal összetartva. 
2. Quarz-orthoklas-trachyt-n&k veszi a Gyalu-posztevi gerinezén nagyobb 
területet alkotó, porczellánszerű alapanyagú quarzot, vörhenyes orthoklast, kevés 
biotitot tartalmazó eruptivkőzetet, melynek azonban koruk nem lévén ismeretes, 
porphyrok is lehetnek. 
3. Quarzporphyr csak két ponton fordul elő. Szürkés alapanyagban egész 20 
mm-nyi orthoklas bipyramisos quarz (10 mm) és kevés biotit. Budurásza határá¬ 
ban a dacit takarja, másutt zárványokat is tartalmaz belőle. 
4. Biotit-gránit (gránitit). A petroszi biotit-gránit tömzs, melyet Peters. 
némely dacittal együtt syenitnek vett, a Biharhegység legérdekesebb képződménye. 
Úgy látszik, hogy a mesozoos üledékek «rá támaszkodnak#, de közte és a trias- 
mészkő közt helyenként contact-képződmények és vaskőtelepek fordulnak elő. E 
világos szürke, középszemü kőzet vereses orthoklas, fehér plagioklas, biotit, quarz, 
kevés amphibol és magnetit által alkottatik. Concretioszerü (csillámdiorit) zárvá¬ 
nyokat tartalmaz, mi által a gyalu-márei dacithoz hasonlít. Helyenként zöldköves, 
másutt kaolinos, galenit-, ezüstércz- és pyrittel. 
5. Diorit előfordul Biharfüred környékén kis területeken. Középszemű, 
szürkeszinű, plagioklas, amphibol, biotit által alkotott kőzet, a gránithoz hasonló 
zárványokkal. 
II. Dr. Szontagh Tamás : Geológiai tanulmányok a Maros jobb felén, 
Soborsin és Baja környékén. 
A terület földrajzi leírása után foglalkozik a geológiai viszonyokkal, melynél 
Lóczy által elért eredményeket veszi alapúi. 
A) Réteges kőzetek. 
Kréta-systema. 1) Kárpáti-homokkő nagyobb területet foglal el Baja és 
Gross környékén. Grosstól KÉK-re jól látható, hogy tömege csillámos homokkövek¬ 
ből áll, alatta agyagpala, ez irtán homokos, majd konglomerátos, bitumenes, majd 
ismét homokos mészkő következik. Általános csapásuk iránya KEK—NyDNy-i és 
30—50° alatt dőlnek DDIv-féle, nagy részében azonban össze van gyürődve. 
A tulajdonképeni kárpáti homokkő és a diabas közé regenerált diabas 
vagy porphyrtufák települnek, nagyobb területet foglalva el. Helyenként mangán 
tartalmú barna és agyagvasércz telepek vannak benne. A gerinczeken biotit-quarz- 
porphyr tuskók állnak több helyütt szálban. 
2. Gosau-emelet tetemesebb kiképződésben csak a Drócsa hegység Runcuj 
csúcsának déli oldalán, hol a kárpáti homokkövén az ajkaihoz hasonló succinit- 
féle ásványt tartalmazó 5—10 cm vastag szén van, melyre gosau agyagpala, majd 
összenyomott acteonellák-kKt telt homokos mészkő, erre pedig hippuriteseket tartal¬ 
mazó agyagos márga, végül hippurit és korallmészkő következik. 
Neogén. 3. Konglomerátos és márgás tajtköves trachyttufa fordúl elő Baja, 
Lupesty és Pernyesty környékén kis területen. 4. Pontusi (?) homokos agyag már- 
( 148 ) 
