IRODALOM. 
203 
gás betelepülésekkel kövületek nélkül Bajától Ny-ra. 5. Kavics (plioczén 9), mely 
a Maros némely jobboldali mellékvölgyében terrasz féle nyomokat mutat, talán a 
kárpáti homokkőből származik. Ennél talán még régibbek azok, melyek csak quarz- 
phyllit darabokból állanak (Grosstól K-re). 
Diluvium. 6. Kavics- ot apróbb szemű, fiatalabb törmelékekkel, részben 
agyaggal keveredve. E felett 7. babérczes, vörös és sárga agyag következik, 
mely talán már mint a diabas mállási terménye alluviális képződmény. Ez előtt 
diluviumnak vették. Sok helyütt ez képezi a sovány talajt. 
Alluvium jelentéktelen 8. mésztufán és mészbreccián, továbbá 9. borsókövön 
(pisolith) kivül 10. agyag és mostani ártér által alkottatik. Utóbbi mint fekete, 
humuszos agyag és lazább, homokos, sárga agyag fordul elő a Maros jobb partján. 
B) Eruptív tömeges kőzetek. 
1. Gránitit. Soborsin tájékán liusveres orthoklast, quarzot, plagioklast, bio- 
titot és kevés amphibolt tartalmazó gránit van. Halalis felé színe szürkésebb. A tro- 
jási völgy jobb oldalán pedig amphibol-gránit fordul elő. Pyrit szemcséket bőven tar¬ 
talmaznak, továbbá beryll- re emlékeztető oszlopkák is akadnak. Porpliyr és felsites 
dykeok gyakoriak. 
2. Diorit. A völgyekben zöldes szürke, néha porphyros, dioritra emlékeztető 
kőzet fordul elő kis terjedelemben. Hasonló kőzetek a diabasokkal szoros összefüg¬ 
gésben is láthatók. 
3. Diabas az uralkodó kőzet. Tok és Baja közt csaknem mindenütt ez van. 
Sötétkék szinti, alanitos, helyenként szurokköves, quarzos, limonitos, epidotos 
kiválással. Quarz és calcitzárványon kivűl chalkopyrit és pyrites kiválás is van 
benne. Vannak mandolaköves diabasok, sőt helyenként gabbroszerüvé is válnak. 
A quarzporplijT sok helyütt áttöri, jura vagy triaskorú; a kárpáti homokkő 
felette van. 
4. Orthoklas-quarzporphyr sokszor áttöri a diabast, a regenerált tufát; a 
gránitban is arasznyi és vastagabb, némelykor meggörbült dykeokat képez, de hiány¬ 
zik a kárpáti-homokkőben. Pernyest falu környékén vannak a veres, némelykor 
biotitot is tartalmazó orthoklasquarzporphyrok legnagyobb, összefüggő területei. 
Ortkoklas-, quarz-, biotiton kivűl kevés plagioklas és amphibol is van bennük, de 
nincs pyrit. Kiképződésükre nézve nagyszemüek (halalisi völgy felső része), felsi- 
tesek és vitrophyrosak. 
5. Quarztrachyt (9). Rózsaszínű orthoklast és quarzot tartalmazó, bar¬ 
nás, zöldes trachytféle kőzet fordul elő Trojástól D-re. Vastagsága 5 m 24 hóra 
felé csap. 
III. Dr. Posewitz Tivadar : A Tisza vidéke Usterikétől Chmeleig (Rahó és 
Trebusa községek között). 
Az oro- és hydrografiai viszonyok tárgyalása után tér át a földtani viszonyokra. 
I. Kristályos palák. 
A Bukovina és Máramaros határától ENy-ra körülbelül 8 km széles övben 
húzódó kristályos pala képezi a terület nagy részét, ebből áll a terület legmagasabb 
( 149 ) 
