204 
IRODALOM. 
havasa, az 1940 m-nyi Pop-Iván. A Vissó folyó mentén is előkerül vagy két ponton. 
Alsó, csekélyebb kiterjedésű csoportja nagyrészt gnájszból és quarzdús csillámpalá¬ 
ból, a felső pedig csillámdús csillámpalából áll. Az alsó csillámpala némelykor mész- 
palával váltakozik (Poloninka havas ÉK-i része). Találni a csillámpala területén a 
phyllitekkel egykorú, vagy fiatalabb kesely követ és mészkő szirteket is a csillámpaláé¬ 
hoz hasonló településsel. A mészkő között az alsó tömött, lemezes; a felső breccia- 
szerű. Kövületek híján a fiatalabb mészkövektől biztosan nem lehet elválasztani. 
Általános csapásuk iránya DK—ÉNy-i, sok helyütt erősen gyürődve van. 
A phyllitek csapásirányában két veres- és barnavasércz, mangántartalmú 
vasércz és magnesvasércz vonulat van, mely ez előtt a trebusa-i vaskohóhoz szol¬ 
gáltatta az érczeket. 
II. Dyas és triaskorbeli (határképző) kőzetek. 
A pliyllitvonulat határán quarzbreccia és quarzconglomerat, továbbá homo¬ 
kos veres pala fordul elő, melyeket P. dyaskoruaknak és mészkőszirtek, melyeket 
triasnak tart. Kövületeket nem talált bennük. 
A dyas kőzetek által alkotott dombok 3—-400 m-re emelkednek a folyóme¬ 
der felett és sokkal meredekebbek, mint a szomszédos kréta-dombok, de eltörpülnek 
a magas csillámpala hegyek mellett. A Kamen patak két ágának összefolyásánál 
mészkőgörgetegekből álló dyasconglomerat is van, továbbá mészpala, melyet durva 
szemcsés, plagioklast, augitot, titánvasérczet lartalmazó diabas tör keresztül. 
A mészkőszirtek alsó része lemezes, felsője tömött, fehér mészkő erekkel behálózott, 
a csapásirány egyezik a kristályos palákéval. A Pop-Iván nyugati lejtőjén zöldes¬ 
szürkés, kaolinná átváltozott kőzet, valószínűleg diabastufa van. 
III. Kréta-képletek. 
A phyllitvonulat északi, továbbá déli oldalán végül magán a phyllitterületen 
is vannak krétaszigetek. Az alsó csoport tagjai palásak, a felsők homokkövekből 
állanak. A déli vonulatot inkább conglomeratok, az északit pedig tulnyomólag ho¬ 
mokkő alkotja. A rétegek csapása mint az előbbenieké. Gyűrődéseket jól látni a 
Tisza mentén. 
IV. Eoczén. 
A déli vonúlatot képező krétakorbeli kárpáti homokkő felett néhány helyen 
nummulitmészkövek fordulnak elő. A Tisza és Vissó összefolyásánál, alatta helyen¬ 
ként csillámdús, homokos mészkő van, felette pedig szürkés, márgás pala, melyről 
biztosan nem mondhatni, vájjon már nem oligoczénkorú-e. Csapásuk ÉD-i irányú, 
30° alatt Ny-ra dőlnek. Alsó-eoczén koruk már régebben ismeretes. 
V. Oligoczén. 
A Tisza és Vissó összefolyásánál lemezes palák fordulnak elő, melyekben kö¬ 
vületeket eddigelé nem találtak: 30° alatt dőlnek NyÉNy-ra. 
VI. Negyedkorú lerakódások. 
A Tisza völgyében hatalmas görgeteg lerakódások, terraszok fordulnak elő, 
melyek valószínűleg egykor összefüggő egészet képeztek. 
(150) 
