IRODALOM. 
205 
VII. Glaciális tünemények. 
A Pop-Iván és Berlebaszka havasok völgyeiben észlelhető morénák, tenger¬ 
szemek, katlanvölgyek egykori glecserekre vallanak. 
IV. T. Roth Lajos : Stájerlak-Anina közvetlen környéke. 
A felvett terület centrumát 12 km hosszú palaeozoos és régibb mezozoos 
lerakódások alkotják, melyeknek csapása EEK-i. Magvul a dyaskorú üledékek 
szolgálnak. 
I. Paleozoos (alsó dyaskorű) lerakódások. 
Hossza Stájerlaknál közel 5,5 km. A rétegek a nyugoti részben NyENy-ra, a 
keletiben pedig KDK-re dőlvén, nyerget képeznek. A kőzet vörös, homokos palás¬ 
agyaggal váltakozó vörös, alárendelten szürke, csillámos homokkő. A dyas felső 
rétegei a SpongiUopsis nemre emlékeztető algaszerü maradványokat tartalmaznak. 
A finomszemü kemény homokkő köszörükőnek volna alkalmazható. A homokos 
agyag helyenként pvritet is tartalmaz. Mállási terményük veres homok, illetőleg 
homokos agyagtalaj. 
II. Mesozoos lerakódások. 
1. Liaskorú rétegek. 
a) Liashomokkő telepedik a dyasra és azt egy nyugoti és egy keleti szárny¬ 
ban kiséri, melyek a dyas déli végén egyesülnek. Szélessége a Wellerköpfl É-i lej¬ 
tőjén 950 m. Legalsó rétegei durva, conglomeratszerü homokkőből állanak, borsó, 
vagy dió nagyságú quarzgörgetegekkel, a felsőbbek pedig vékonypalás homokkö¬ 
vekből. A finomabb és durvább conglomerat gyakran váltakozik egymással- Több 
synclinálét és ránczosodást lehet felismerni. A normális EEK i csapástól eltérnek 
azon fel- és áttolt tömegek rétegei, melyek «a gerlistyei vetődés# következtében 
vették fel e helyzetet. Ezen kivűl több kisebb vetődés is van, melyek a szénbányá¬ 
szatra fontosak. A meghatározott növénymaradványok a következők: Zamites 
Schmiedelii Sternb., Baléra taeniata Braun, a legáltalánosabbak. A Wellerköpfl 
ÉNy-i lejtőjén hajtott tárnánál talált Taeniopteris cf. vittata BRONG.-t, Ptero- 
phyllum sp. (marginatum Ung?) és Equisetites sp.-t. Igen szép Alethopte'ris den- 
tata Göpp. és Calamites sp. foszlány került ki a Gusztáv-alAa alsó és középső 
telep közti rétegekből. 
b) Liaspala. A homokkőre bitumenes, palás agyag települ és azt félbeszakí¬ 
tott, majd összefüggő tömegben kiséri. Benne a Terézia-völgy jobb lejtőjén csu- 
szamlások és tölcséralakú beomlások vannak. Ez utóbbit az idézte elő, hogy itt egy¬ 
kor az u. n. «olajpalá#-t fejtették. Helyenként szenet is tartalmaznak a gyürődött 
rétegek, másutt limonit gumókat, agyagas limonitot, blakband-ot (pyrittel). A vas- 
érczet ez előtt fejtették is. 
R. a bitumenes agyagpalában, mely helyenként vékony táblás, csillámos 
homokkővel váltakozik. Carpolithes liasinus Andrae, Equisetites sp., Zamites graci- 
lis kurr továbbá Palissya Braunii ENDL.-hez hasonló növénymaradványokat talált. 
A gerlistyei vetődés nem terjed a Breuner völgyig. 
2. Barna jura. 
a) Neaera- v. opalium-rétegek. Nagyobbára agyagpalából álló rétegek tele¬ 
pülnek a liaspalára vagy homokkőre. Ezeknek is két vonulatuk van, melyek az 
( 151 ) 
