206 
IRODALOM. 
aninai templom táján egyesülnek. Kövületek nem ritkák, ezek között leggyakoribb a 
Neaera Kudernatschi Stur., van ezen kivül Cucullaea inaequivalvis Goldf., Posido- 
nomya opálina Quenst., továbbá az ammonitek közül Harpoceras opalinum Kein., 
Ammonites opalinus costosus Quenst., A. (Lytoceras) torulosus Schűbl (?)., 
Ostrea aff. sandalina Goldf., Chemnitzia globosa d’Orb., Chemnltzia cf. 
sublineata d’Orb. és Phidias cTOrb. jellegű, Astarte Voltzii Goldf., Mytilus sublae- 
vis Sow. és Modiola plicata Sow., Pullastra opálina Quenst., (?), Pecten textorius 
torulosi Quenst., Cerithium cf. granulato-costatum Münst., Cardium cf. intextum 
Münst., Növények pedig a következők: Zamites gracilis Kurr. (Pterophyllum im- 
bricatum Ett.J, Pterophyllum rigidum And., P. cf. Münsteri Göpp., Pecopteris 
Murrayana Brong. 
b) Gryphaea (Murchisonae)-rétcgek szegélyezik többször félbeszakadva K- 
és Ny-ról a régibb rétegeket. Mészmárga vagy márgás mészkő, sokszor kovásodott 
rétegeiben Gryphaea calceola Quenst., Harpoceras Murchisonae Sow., Pecten cin- 
gulatus Phill., Perisphinetes sp., belemnit-ek töredékei találhatók. Forrás gyakori 
benne. 
c) Callovien rétegek. Különböző szinű, szaruköves, vagy márgás mészkő, lika- 
csos szarukő szegélyezi Ny-ról és K-ről a régibb üledékeket. Településük mint a ré¬ 
gibb rétegeké, nevezetesen többnyire NyENv-ra dőlnek. Posidonomya Parkinsoni 
Qu., P. ornati Qu., rhynchonella, ammonit tördékek, belemnit, plicatula, brachio- 
podák, Pecten cingulatus Phill., Pentacrinus pentagonalis Goldf. szártagjai és 
ostreak fordulnak elő benne. 
3. Maim. Szarukőgumós, vagy márgás mészkő, vagy homokos mészmárga ál¬ 
tal alkottatik. Ha finomszemüvé válik, akkor nehezen lehet megkülönböztetni a 
krétamészkőtől. A rendes EEK-i csapás mellett össze vannak ránczosodva. Ammonit 
(Perisphinetes) töredék, belemnit, pecten, rhynchonella az oxford rétegekre valla¬ 
nak. Több kőbánya van nyitva a malmmészkőben. Helyenként vékony agyaglerako¬ 
dás fedi és behatol a liasadékokba is. Ezen lerakodás a plioczéntól a jelenkorig 
képződhetett. 
4-. Krétamészkő. Keskeny, majd kiszélesült övben húzódik a szürke, fehér, 
veres szinű, megnedvesitve oolithos szerkezetű krétamészkő a területen végig, mely 
a hegységben előforduló 3 krétacsoport középsőjének felel meg. Kis brachiopodákat 
(terebratula, rhynchonella) ostreákat, requieniákat és echinidákat tartalmaz, nem 
különben foraminiférákat és lithothamniumokat.' Krétamészkőben van a Bohuj- 
barlang, melyből Ursus spelaeus Blum. stb. maradványai kerültek ki. A Bohuj- 
patak ballejtőjén diluvialis korú babérczes agyag és quarzgörgetegek fordulnak elő. 
III. Eruptív-kőzetek. 
Kétféle eruptív kőzet fordul itt elő. Az egyik a felületen nem ismeretes, a 
lias rétegeken keresztül tört. Hussak vizsgálata alapján ez valószinüleg augitpor- 
phyrit, a melyből quarz csak helyenként hiányzik ; a másik, fiatalabb kőzet, a pikrit, 
négy ponton található a felületen. 
Y. Halaváts Gyula : Az Aranyos-(Annyes-) hegység Ék-i része. 
A Bogsántól E-ra eső terjedelmes, egész 551 m-ig emelkedő hegységet ne¬ 
vezi H. Aranyosnak. Zömét trachyt alkotja, körülvéve egyéb képződményekkel. 
( 152 ) 
