IRODALOM. 
207 
1. Kristályos palák. Illadiától É-ra húzódó chloritpala, chloritos phyllit és 
quarzpala által alkotott dél-magyarországi kristályos palacsoport felső tagjának itt 
van a vége. Településükben sokféleképen meg vannak zavarva. 
Az Aranyoshegység E-i részén is van kristályos pala, nevezetesen csillámos 
gnájsz quarzpalákkal és phyIlitekkel.DuleótólD-re a Poganis nagy kanyarulata felett 
a csillámos gnájszon apró szemcsés, csillámos kristályos mész fordul elő, melyet EL 
egyelőre a kristályos palákhoz sorol. 
2. Carbon korú képződmények települnek az Aranyos D-i részén concor- 
dánsan a kristályos palákra. Durva konglomerátok ezek, a kristályos palák fej, sőt 
hordó nagyságú darabjaival, alárendelten finom homokkő és fekete agyagpala réte¬ 
gek is jelentkeznek szerves maradványok nélkül. 
Általában véve KDK-re dőlnek, számos ránczot vetnek, sőt vetődést is¬ 
elárulnak. 
3. Mészkő és palák. Yaleapajtól DK-re a kristályos palákon mészkő, csillá¬ 
mos agyagpala van, melyeknek egymáshoz való viszonyuk a gyarló feltárásokban ki 
nem betűzhető. Szerves maradványok hiján koruk sem biztos. 
4-. Tithon-mészkő. Ezeres környékén, a dognácskai vonulatnak eltolt része 
található. Fehér vagy szürke színű, kristályos mészkő által alkottatik, melyekben 
csak meghatározásra alkalmatlan szerves maradványok fordulnak elő. Vasércz van 
benne, melyet — úgy látszik — nem nagy eredménynyel kutattak. 
5. Trachyt alkotja az Aranyos hegység zömét. Színe szürke; benne fehér föld- 
pátot, viztiszta quarzot, oszlopos biotitot és fekete amphibolt látni szabad szemmeL 
A szemek nagyságára nézve van köztük némi különbség. A magasabb hegyeken 
sajátságos quarzos typus fordul elő. Rézérczet és aranyat tartalmazó apró telérekre 
akadni e trachytban, melyek kutatása nem nagy eredménynyel járt. 
6 . Mediterrán koréi üledékek. Yaleapaj környékén lajtamész telepszik a régi 
agyag és- márgapalákra. Nagy-Zorlencznél tufás homok van kis területen, melyből 
különböző kövületet közöl. 
7. Pontusi koréi üledékek környezik Ny-, E- és K-ről az Aranyos hegységet, 
melyek a diluviummal együtt 200 m-nél nem sokkal magasabb dombvidéket alkot¬ 
nak. Nagy része homokból áll, de Yalea maré és Furlog környékén durva tracbyt- 
murva fordul elő, mely durva quarzkavicsokat is tartalmaz, helyenként pedig pa¬ 
lás agyag van. 
A hegységet DK-ről határoló trachyt murvás. A homokból és agyagos homok 
rétegekből álló pontusi üledékek öbölben rakódtak le a kristályos palákra és a car- 
bonos konglomeratokra. Bennök H. Congeria triangularis PARiscHT-t és Cardinm 
sp-t gyűjtött. 
8 . Diluvium korú sárga, babérczet és márga concretiokat tartalmazó agyag 
födi a régibb képződményeket, mint általános takaró, mely csak az egykori part 
közelében kavicsos vagy murvás. 
9. AUuviumot a folyók és patakok árterein lerakodott homokos, kavicsos 
üledékek képezik. 
VI. Dr. Schafarzik Ferencz: Orsóvá, Jesselnicza és Ogradina környé¬ 
kének geológiai viszonyairól. 
A terület alkotásában résztvesznek : 
( 153 ) 
