208 
IRODALOM. 
1—3. A kristályos palák alsó, középső és felső csoportja. 
4-. Byasverrucano. 
5. Rhát-liasi quai’zit-homokkövek. 
6 . Malm-mészkövek. 
7. Felső mediterrán korú lerakódások. 
8 . Szarmata korú lerakódások. 
9. Diluvialis és esetleg plioczén-kavics. 
Gránit, porplivr, pyroxenitféle kőzetek és szerpentin. 
A kristályos palák csak Románia határáig is vagy 25 lan széles övét képez¬ 
nek. Az egyes zónák határai kőzettani különbségek vagy eruptivkőzetek által élesen 
elválnak egymástól. Csapásuk nagyjából DDNv—EEK-i. 
A Tilva-Fraszinuluj gcrincze rhát-liaskorú quarzitpadokból áll, alatta dvas- 
verrucano veres conglomeratja. K-i szélén pedig a kristályos palák alsó csoportja 
következik, nagyobbára ampkibolitok és amphibolgnájszok által alkotva, de előfor¬ 
dulnak biotit és biotit-muszkovit gnájszok olykor gránitos szövettel, alárendelten 
fehér csillámpala, mogyoró nagyságú gránátokkal. Ettől K-re a Golecz kúpok V* km 
szélességű szerpentin vonulata, aztán a felső csoport phyllitje, ckloritos palája, zöld¬ 
palája, gnájsza, vékony palás amphibolitja, nagyszemű amphibolgnájsza következik, 
közbe-közbe mészkő padokkal. A phyllitekben érezbányászat nyoma látható, a 
hányákon galenit és pyrit fordul elő. 
A phyllitektől K-re az alsó kristályos pala csoport Mehádiától húzódó 7—8 
km széles, hatalmas zónáját találjuk, amplűbolitok, amphibolgnájszok és gránitos 
gnájszok által alkotva, melyek között gránátokat tartalmazó nem réteges granulitok 
is vannak (legsűrűbben a Szuchodol-és Yodna-patak völgyében). Keleti szélén egy 
vetődés síkja mentén szakad meg. 
A Vo Ina-patak völgyében az alsó csoport gnájsza közé a felső csoport zöld 
palái és szerpentines palái synclinális alakjában vannak begyűrve. Ez jelzi a gra- 
nulit előfoi’dulás Ny-i határát. A Jesselniczai-patak összeszűkülésénél a gránitos 
gnájsz és a quarzit határán contact képződmények fordulnak elő, nevezetesen 
kristályos mészkőbeu piros gránát, epidot csomok és gránátpettyes quarzlencsék 
vannak ; a Krivicza-árokban pedig gránit gnájsz és granulit határán epidot, gránát, 
quarz, chlorit és calcitból álló kőzet. Ezen helyek távol esnek az igazi eruptív 
kőzetektől. 
Az alsó csoporttól K-re zöld pala, zöldgnájsz, aplitos gnájsz kivételesen mus- 
kovitgnájsz és csillámpala által alkotott felső kristályos palacsoport tart egész a 
Cserna völgyéig. 
A kristályos palák gránát és staurolithtartalmú csillámpala által alkotott má¬ 
sodik csoportját találni az ország DNy-i határán a Drenektől DK-re eső neogen 
depressión túl. 
Eruptív kőzetek. Az ogradinai és a krakuraduluj-i alsó és felső kristályos 
palacsoportban lépten-nyomon előfordulnak különböző eruptív kőzetek. Lenyúlik 
ide a kerbelecz vonulatnak gránititja (biotit gránit). A valószínűleg gabbróból 
származott szerpentin eruptív telér jellegű, áttör a kristályos palák alsó csoport¬ 
ján, valamint a phylliteken is, tehát fiatalabb a felső csoportnál. 
A gnájsz és phyllitpadok közt kevés orthoklas-quarzporphyr fordul elő. 
A viola színű porphyritek ujjnyi egészen V 2 km nyi feltöréseket alkotnak. A kris- 
( 154 ) 
