IRODALOM. 
209 
tályos palák alsó és felső csoportján földpátnélküli pyroxenit is áttört, melyből 
biotit liexagonok porpkyrosan váltak ki. Yan bazaltosan tömött fajtája, mely a gráni¬ 
ton és egymáson is áttörő igen vékony dvkeokat is alkot. 
Üledékes kőzetek. A dyas verrucano rosszul feltárt conglomeratjai és veres 
palái egész 3 km-nyi szélességű területet foglalnak el a Ny-i szélen. A berszészkai 
és ogradinai vízválasztókon rhát-liaskorú conglomeratos qnarzitok éles tarajokat 
képeznek. Ezt találjuk Zsupanektől NyENy-ra is, hol felette világos szürke, vagy 
halvány veres, calciteres, valószínűleg malmkorú mészkő fordul elő. 
Az Orsóvá körül lévő, öbölszerű depressio neogen és diluvialis lerakodások¬ 
kal van kitöltve, melyek 314 m-ig emelkedő dombvidéket alkotnak. Legjellem¬ 
zőbb kőzete az agyagos, homokos kavics. Legmélyebb rétegei Zsupanektől Ny-ra 
kékes-szürke agyagból állanak, melyekre homok és kavics következik szürke tályag 
betelepedésekkel. Ezen foraminiferákban is gazdag tályagban Sch. vagy 35 külön¬ 
böző állat maradványát határozta meg, melyeknek alapján a mediterrán emelet felső 
osztályzatába tartozó u. n. bádeni tályaggal identifikálja. A valamivel magasabb 
szintet képviselő lajtamész is előfordul két ponton, melyből 14 kövületet határo¬ 
zott meg. 
Az orsova-jesselniczai határvonalon a szarmata emelet is meg van, alapját 
kavicsos conglomerat alkotja, felette pedig kékes szürke tályag van Osmundia sp. 
levél maradványával. Erre sárgás agyag pad következik Cerithiumpictum B.\ST.-tal, 
erre egy vékony quarzitpad, legfelül pedig homok kövületekkel, melyek közt a 
Centhum pictum és az Ervilia podolica Eichw. uralkodik. 
A mioczén rétegek DNy-ÉK-i irányú teknőt képeznek. A mediterrán és szar¬ 
matakori kavicsok között különbséget tenni nem lehet, sőt valószínűleg plioczén 
kavics is van köztük. A diluvialis kavicsokat az által lehet a harmadkoriaktól meg¬ 
különböztetni, hogy mig a harmadkoriak a közeli kristályos palákból származnak, 
addig a diluvialis kavicsok alkotásához a nagyobb távolságban lévő rhát-liaskorú 
nagy quarzttömbök is hozzájárúltak. A diluvialis lerakódás 250 m-el is maga¬ 
sabban van, mint a Csernavölgy jelenlegi kavicsmedre. 
Alluviumot találunk a Csernavölgyben, a Jesselnicza alsó szakaszában, továbbá 
a Duna völgyében az ogradinai és Adakaleh szigeten. 
VII. Gesell Sándor : A nagybányai érczbányaterület bányageologiai 
felvétele. (Egy térképpel.) 
A felvételek a vörösvízi, borpataki és láposbányai völgyek területén előfor¬ 
duló bányavidékekre vonatkoznak. A telérek anyakőzete zöldkő; a vörösvizi völgy¬ 
ben 1—2 óra felé csapnak és 50—70° alatt dőlnek. A szerző a vidék bányászatának 
fejlesztésére jó tanácscsal szolgál az érdekes történelmi részben. 
A nagybányai bányászat földtani viszonyai. A terület alkotásában a követ¬ 
kező kőzetek vesznek részt: 
Kárpáti homokkő és quarzhomokkő alkotja a Morgóhegy egy részét. Homok¬ 
kőben van a borpatak nyílásánál lévő savanyú forrás, melynek szénsav tartalma a 
trachytok gyenge utóhatásának az eredménye. Quarztrachyt van a legnagyobb mér¬ 
tékben elterjedve. Ez zöldköves és tartalmazza a nemes fémteléreket, benne mozog 
a borpataki bányászat, ő alkotja a veresvizi völgy egy részét is. Számos helyen van 
telérkibúvás, ezek közelében pyritessé válik a trachyt. Orthoklas quarztrachytot 
Földtani Közlöny. XXIV. kőt. 1894. ( 155 ) 14 
