210 
IRODALOM. 
találni a Dongásról a Hidegpatakba ereszkedve, a Szükíillő tetején amphibol tartalmú. 
Dacit következik a zöldköves quarztrackyt után úgy a kort, valamint a kiterjedést 
tekintve. A Foghagymási völgynek ez a kó'zete. Helyenként amphibolt is tartal¬ 
maz és zárványképen csiliámos, zöldes homokkőpala fordul elő benne. Hydroquar- 
zitos módosulatai várromszerüen merednek ki. Amphibol-augit-avdesit (plagioklas, 
amphibol-pyroxentrachyt) alkotja a Szt.-.János patakot, sőt áthúzódik a Nagy- 
Bavaszpatak területére is. Két kis területen az ampkibol-augittrachyt tufája is 
előfordul. 
A telérek előfordulása és töltelékük minősége. 
A telérek tölteléke quarzdús. A közönséges quarzon kívül a Mártontelérben 
helyenként amethyst, chalcedon, markasit, pyrit. mangán, arany- és ezüsttartalmú 
kovand van, melynek egyik málladékát «koromércznek» nevezi a bányász. «Fekete- 
ércz» néven pedig talán nagyon finoman eloszlott stefanitot értenek. 
A telérek képződésük befejezte után részben megzavartattak a fiatalabb 
pyroxentrackyt eruptioja által. 
A Salvator és Evangélista telérekben a zuzóarany 1000 mázsájában 15—18 
latra emelkedik. A veresvizi bányamű gazdag telérekben, melyeknek vastagsága 
1—30 m; bennük a quarzzal együtt szaporodik az arany, a calcit és chalcedonnal 
pedig fordított arányban van az érez. Általában akkor tartalmaznak a telérek ér- 
czet, ha anyakőzetük zöldköves, középszilárdságú és nem sok quarzot tartalmaz, 
de meddők, ha a kőzet kaolinos és quarznélküli. Több telér egyesülésénél gazda¬ 
gabb az ércztartalom. 
A Lóbányatárnában lemezes és huzalalakú termés aranyat találtak. A bor¬ 
pataki völgy quarzteléreiben aranyos kovand, ezüstös fakóércz, kevés galenit fordul 
elő. Láposbányán a Feketebányavölgy teléreiben fakóérczet, pyrargyritet, galenitet, 
helyenként termés aranyat találni. 
A Vihorlát-Gutini hegységben ércztelérek fordulnak még elő Misztbányán, 
melynek kelet felé vonuló telérjeiben termés aranyat, ezüstös lézérczeket és galeni¬ 
tet tartalmaznak; Sikárlón arany-, ezüst- és rézérczeket tartalmazó, DK-felé 
vonuló quarztelérrel; lllobán DK-felé vonuló quarz és agyagtelérekben vasko- 
vand, ezüstös fakóércz, kevés ólomfényiével; Raksán DK-i irányú ezüsttartalmú 
vaskovandos telérrel; Komorzán DK-felé vonuló arany-és ezüsttartalmú mészpátos, 
quarzos telérrel; Turczon D-felé vonuló, vaskovandos és ezüstös galenitet tartal¬ 
mazó telérrel. Dr. Szádeczky Gyula. 
(2.) Belak Albin : Über Aurichalcit und künstliches Zinkcarbonat 
(ZnC0 3 +Il,0). (Zeitschrift für Krystallographie, 1890, XVII. pag. 113.) 
A vizsgálatok tárgyát a moraviczai és olaszországi aurichalcit, valamint a 
mesterséges zinkhydrocarbonat képezte. Ez ismertetés csupán a bennünket köze¬ 
lebbről érdeklő hazai előfordulásra szorítkozik. 
A megvizsgált kézi példányokon az aurichalcit félgömbös, kristályos hal¬ 
mazok alakjában calcitra telepedett, a melyeket tűalakú gyöngyfényű kristálykák 
concentrikus sugaras elrendezésben építenek fel. A szín kékes zöld. Még gyakorib¬ 
bak a fürtös aggregátumok, ezek keményebbek, világosabb színűek és az aurichal- 
( 156 ) 
