266 
\Y KOCH ANTAL 
1863. Kőszéntelep keresések Erdély különböző pontjain. (Erdélyi Múzeum-Egylet Év¬ 
könyvei. 1861—3. II. köt. 81. 1.) — Untersuckungen iiber Vorkommnisse von 
Kohlén in versckiedenen Gegenden Siebenbürgens. (Verkdlgn. d. k. k. geol. 
Reichsanst. Wien 1867. p. 176.). 
1864. A Buda és Tata közt talált foraminiferákról. (A m. orvosok és természetvizs¬ 
gálók Pesten tartott IX. nagygyűlésének történeti vázlata és munkálatai. 317. 1.) 
Az Üjszőny—pesti Duna, s az újszőny—fehérvár—budai vasút befogta terület¬ 
nek földtani leirása. (Math. és Természettud. Közi. Kiadja a m. tud. akad. 
III. köt. 384. 1. Egy szin. föld. térképpel és két szin. geol. átmetsz.). 
1865. A buda—esztergomi vidék szerves testek képezte kőzetei. (Math. és Természetűid. 
Közi. Kiadja a m. tud akad. IV. köt. 1. 1.). 
1866. A kisczelli tályag geológiai kora. (A m. orvosok és természetvizsgálók 1865-ben 
Pozsonyban tartott XI. nagygyűlésének tört. vázl. és munkálatai. 234. 1.). 
— Die Tértiárgebilde dér Gegend westlich von Ofen. (Jahrb. d. k. k. geol. Reichs- 
anst. Wien. Bd. XVI. p. 25.). 
1867. Az ip oly sági tályag mikroskopi faunája. (Földtani Társulat Munkálatai III. köt. 
86. 1.). — Mikroskopische Fauna des Ipolyságher Tegels. (Verlidlgn. d. k. k. geol. 
Reichsanst. Wien. 1867. p. 227.). 
— A tajték új lelethelye Boszniában. (Föld. Társulat Munkálatai III. köt. 96. 1.) 
Neues Meerschaumvorkommen in Bosnien. (Verkdlgn. d. k. k. geol. Reichs¬ 
anst. Wien. 1867. p. 227.). 
— A diósjenői homokkő és a puszta-lőkösi tályag. (Ugyanott, 90. 1. — Dér Diós- 
jenőer Sandstein und dér Puszta-Lököser Tegel. (L. c. p. 227.). 
— Az ajkai kőszénképlet geológiai viszonyai. (Ugyanott 98. 1.) — Die geologischen 
Verháltnisse dér Ajkaer Kohlenbildung. (L. c. 1886. p. 74. et 203.). 
— A pomázi Meselia hegy földtani viszonyai. (Ugyanott 111. lap.). — Die geolo¬ 
gischen Verháltnisse des Meseliaberges bei Pomáz. (L. c. 1886. p. 116.). 
— Braunkohlenablagerungen im nordöstlichen Theil des Bakonyerwaldes und im 
Oedenburger Comitate. (L. c. p. 849.). 
1868. Ismertetése Süess Ede tanárnak : «Über Die Bedeutung dér sogenannten bra- 
ckischen Stufe und dér Cerithienschichten » czimű értekezésének. (Földt. Társulat 
Munkálatai IV. köt. 1. 1.). 
— Sarmatische Sckichten in dér Umgebung von Ofen. (Verlidlgn. d. k. k. geol. 
Reichsanst. Wien. 1867. p. 26.) 
— Jelentés a magyarhoni barnaszéntelepek átkutatásának eredményéről. (Ugyanott 
48. 1.). 
— Lábatlan vidékének földtani viszonyai. (Ugyanott 48. 1.) — Die Umgebung von 
Lábatlan. (L. c. 1868. p. 6.). 
— A brennbergi barnaszén képlet. (Ugyanott 69. 1.). 
— A kisczelli tályag foraminiferái. (Ugyanott 75. 1. 2 táblával.) 
1870. A kársoskegyi ammonitok a Bakonyban. (Földtani Társulat Munkálatai. V. 
köt. 201. 1.). 
— A kisczelli tályag elterjedése Nógrád-megyében. (Ugyanott 196. 1.). 
— Geologische Untersuchung im Bakonyer Walde. (Verhandlgn. d. k. k. geol. 
Reichsanst. Wien. p. 58.) 
1871. Az esztergomi barnaszénterület földtani viszonyai. (A m. kir. földt. int. évkönyve. 
I. köt. 3. 1. egy földt. térképpel, 1 földt. átmetsz, és 4 pal. táblával). — Die 
geologischen Verháltnisse des Graner Braunkohlengebietes. (Mitthlgn. a. d. Jahrb. 
d. kgl. ung. geol. Anstalt. I. Bd. 147. pp.). 
1872. A budai Albrecht-úton föltárt márgarétegek faunája. (Földtani Közlöny I. köt. 
(174) 
