HANTKEN MIKSA. 
26? 
57. 1.). — Die Fauna dér an dér Albreehtstrasse in Ofen aufgedeckten Mergel- 
schicliten. (Verhdlgn. d. k. k. geol. Reichsanst. Wien. 1871. p. 268.). 
— Az esztergomi burányrétegek és a kisczelli tályag földtani kora. (Értekezések a 
természettud. köréből. Kiadja a m. tud. Akad. II. köt. 13. szám). — Ueber das 
geologische Altér dér Graner Korallenschichten und des Klein zeller Tegels. (L. c. 
p. 272.) 
1873. A budai rnárga. fA m. kir. földt. int. évk. II. köt. 167. 1.). — Dér Ofner Mergel. 
(Mittblg. a. d. Jahrb. d. kgl. ung. geol. Anstalt. Bd. II. p. 207.). 
— Jelentés a magyarhoni földtani társulat f. é. Igló városában tartott vidéki gyű¬ 
léséről. (Földtani Közlöny II. köt. 190. 1.). 
— Az ürömi és zugligeti márga. (Ugyanott 234. 1.) 
— Magyarország földtani viszonyainak vázlata. (Honismertető a bécsi 1873. évi 
közkiállítás nagy katalógusának bevezető része). 
— Magyarország bányászata. (Ugyanott). 
— Jegyzéke az 1873. évi bécsi világtárlaton kiálíltott nummulitoknak. Készítették 
Hantken és Madarász. (Német és franczia szöveggel). 
— A m. kir. földtani intézet kiállítási tárgyai a bécsi 1873. évi világtárlaton. 
(Magyar és német szöveggel). 
— A magyarországi kőszén együttes kiállítása a bécsi 1873. évi köztárlatban. —• 
Die Kollektiv-Ausstellung ungarischer Kohlén auf dér Wiener Weltausstellung. 
— A zirczi eocen-rétegek. (Földtani Közlöny IV. köt. 199. 1.). — Die Zirczer Eocán- 
schichten. (Verhdlg. d. k. k. geol. Reichsanst. 1874. p. 354.). 
— Az alveolinák szerepe a délnyugoti, középmagyarországi hegység eocen képződ¬ 
ményeiben. (Ugyanott 202. 1.). — Die Rolle dér Alveolinen in den südwestlichen 
Eocan-Bildungen des Mittelungarischen Gebirgszuges. (L. c. p. 354.). 
1874. A beocsini márga földtani kora. (Értekezések a természettud. köréből. Kiadja a 
m. tud. akad. IV. köt. 6. szám). 
1875. Új adatok a déli Bakony föld- és őslénytani ismeretéhez. (A m. kir. földt. int. 
évk. III. köt. 427. 1. 5 köny. táblával). — Neue Daten zűr geologischen und 
paláontologischen Kenntniss des südliclien Bakony. (Mitthlgn. a. d. Jahrb. d. 
kgl. ung. geol. Anst. Bd. III. Heft. 3.). 
— A Clavulina Szabói rétegek faunája. I. rész. Foraminiferák. (Ugyanott. IV. köt. 
1. 1.). — Die Fauna dér Clavulina Szabói Schichten. (L. c. Bd. IV. p. 1.). 
— A nummulitok rétegzeti (stratigraphiai) jelentősége a délnyugoti középmagyaror¬ 
szági hegység ó harmadkori képződményeiben. (Értekezések a természettud. kö¬ 
réből. Kiadja a m. tud. akadémia. V. köt. 6. szám). 
1877. Adalékok a Kárpátok földtani ismeretéhez. (Értekezések a természettud. köréből. 
Kiadja a m. tud. akadémia. VHI. köt. 6. szám). — Beitriige zűr geologischen 
Kenntniss dér Karpathen. (Verhdlgn. d. k. k. geol. Reichsanst. Wien. 1878. p. 46.). 
1878. A magyar korona országainak széntelepei és szénbányászata. (4 térképpel és 
68 czinkotypiai földtanipalaeontol. rajzzal.) — Die Kolilenflötze und dér Kohlen- 
bergbau in den Lándern dér ungarischen Krone. (m. 4 Karten u. 68 Abb.). 
1879. Hébert és Munier Clialmas közleményei a magyarországi ó harmadkori képződ¬ 
ményekről. (Értekezések a természettud. köréből. Kiadja a m. tud. akadémia. 
IX. köt. 12. szám. 2 táblával). — Die Mittlieilungen dér Hcrren Ed. Hébert 
und Munier Chalmas über die ungarischen alttertiáren Bildungen. (Literarische 
Berichte aus Ungarn. Bd. III. p. 687.). 
— Az idei földrengésekről az Alduna vidékén. (Földrajzi Közlemények. VIII. köt. 
369. 1.). 
1880. A budavidéki ó harmadkori képződmények. (Földtani Közlöny. X. köt. 41. 1.). 
(175) 
