270 
]>r KOCH ANTAL! 
született. Atyja tanító és viszonyaihoz mérten elég jómódú is volt, mivel 
megtehette, hogy fiát iskoláztassa. Nagyatyja, Primics János, állítólag nemes 
ember és gazdag földbirtokos volt, de a vagyona nagy részét elvesztette. 
A kis György elemi iskoláit Munkácson, a gymnasium 6 osztályát pedig 
Ungváron végezte; ott Primics Gergely zsukói g. kath. lelkész nagybátyja, 
itt pedig Márkus Mihály kanonok rokona segélyezte. Ekkor elvesztette 
édes atyját, es így, mivel édes anyja már régebben meghalt, egészen 
árvaságra jutott. Egyedül magára hagyatva, vagyon nélkül, most nehéz 
küzdelmek évei következtek a serdülő ifjúra. Rokonaitól kapott kevés 
segélylyel neki indult az Alföldnek és a következő tanév első felében 
Szegeden, második felében Szabadkán sok nélkülözések közt elvégezte a 
Yll-ik osztályt. Ekkor azonban teljesen kifogyott minden segélyből és két 
éven keresztül, hogy fentartsa magát és keressen is valamit a gymnasium 
elvégezi]etésére, Arad és Temes megyékben házitanítóskodott. Az ekképen 
megszerzett pénzzel aztán Kolozsvárit 1873-ban elvégezte a gymnasium 
VIII-ik osztályát és letévén az érettségi vizsgálatot, a kolozsvári egyetem 
mennyiség-természettud. karába rendes hallgatónak beiratkozott. Itt 
kiváló szorgalma és az ásvány- s földtan iránti előszeretete csakhamar 
feltűnt nekem, s azért áll. ösztöndíjasnak ajánlottam volt őt. Ösztöndíjából 
és priváttanítóskodás után élve, négy évet töltött az egyetemen, s ezen idő 
alatt az erdélyi muzeum-egylet ásványgyüjteményének leíró leltárát is elké¬ 
szítette. 
1878-ban középiskolai tanárrá képesíttetett és a doctori szigorlatot is 
letette, minek következtében aztán az ásvány-földtani tanszék mellett a 
tanársegédi állást megkapta. E minőségében az 188 3 /4-ik tanév végéig 
maradt egyetemünk kötelékében és főleg a petrographia és az erdélyi 
havasok geológiája terén figyelemre méltó irodalmi tevékenységet fejtett 
ki. A szünidőket ugyanis az erdélyi múzeum kiküldetésében rendesen 
földtani kirándulásokon töltötte, melyeket Erdély legnehezebben hozzá¬ 
férhető hegységeibe a végből tett, hogy kutatván azoknak alig vagy töké- 
letelenűl ismert földtani szerkezetét, az ottan gyűjtött és aztán földolgozott 
anyaggal egyúttal gyarapítsa annak gyűjteményeit. 1882 és 1883 nyarain 
a többi között Inkey Bélá-vrI és Herbich FERENCz-czel, a bolognai nemzet¬ 
közi geológiai congressus által tervezett «Európa földtani térképe# számára 
Erdély déli és keleti határhegységeinek átnézeces földtani fölvételével volt 
elfoglalva. Neki jutott a déli havasoknak a Vöröstorony- és a Törcsvári 
szorosok közti része (az u. n. Fogarasi havasok) és a keleti Kárpátoknak az 
Ojtozi- és a Tölgyesi szorosok közt elnyúló szakasza, és feladatát a rövid 
időhöz s a terület nagyságához és nehézségeihez mérve elég szépen meg¬ 
oldotta. 
1884 őszén a nagym. vallás- és közoktatásügyi m. kir. Miniszter úr 
szakismereteinek kibővítése czéljából, áll. ösztöndíjjal külföldi tanulmány¬ 
ik 
