276 
II! STAUB MÓRICZ: 
A hazánk tőzegtelepeire vonatkozó első ismereteket Poiíorny Alajos 
osztrák botanikusnak köszönjük, ki 1859-ben Magyarország akkori főkor¬ 
mányzósága megbízásából és támogatásával tőzegtelepeinkre vonatkozó 
adatokat összeszedte és tanulmányozta. 1859 nyarán személyesen járt 
az országban, de sem a Kárpátokról, sem a Királyhágón túli vidékekről nem 
tapasztalhatott semmit saját autopsia utján. A közigazgatási hatóságoktól 
és egyes szakemberektől (Dr. Szabó József, Dr. Kernek Antal) bekért jelen¬ 
tések és közlések segítségével — az erdélyi részek egészen kívül maradtak 
a megbízás keretén — szerkesztette ama értekezését, mely Magyarország 
tőzegtelepeiről szólt és 1861-ben a bécsi csász. tudományos akadémia 
kiadványaiban megjelent 1 és melyet a mi tudományos akadémiánk magyar 
nyelven is kiadott. 2 Ezen idő óta senki sem vette újra föl a tőzeggel való 
foglalkozást; megjelentek ugyan egyes érdekes dolgozatok, de ezek között 
egy sincs, mely a tőzegtelepek modern értelemben vett kutatására vonatkoz¬ 
nék. 3 
Minthogy nekem palueophytologiai tanulmányaim közben nemcsak 
a stratigraphia, hanem a növényi földrajz is lebeg szemem előtt, nagyon 
kívánatosnak találom, ha a tőzegkutatás, mely mai nap már egész Nyugat- 
Europában élénken foglalkoztatja a botanikusokat és geológusokat, minálunk 
is kezdetét venne. E czélból tartottam akir. m. természettudományi társulat 
növényi értekezletén 1892 februárius 10 én egy előadást, melyben a tőzeg¬ 
kutatás jelenlegi irányáról és eddig elért eredményeiről értekezvén, szak¬ 
társaimat e kutatások fontosságára figyelmeztettem, közreműködésre fel¬ 
kértem és ez okból a társulat kebelében alakítandó tőzegkutató bizottság 
szervezését is hoztam ajánlatba. 4 Beám nézve igen hízelgőnek mondhatom, 
1 Untersuchungen über die Torfmoore Ungarns. — Sitzungsber. d. naturw. Cl. 
d. kais. Akad. d. Wiss. Bd. XLIII. Abth. 1. pag. 57—122 m. 1 Karte. Wien 1861. 
2 Magyarország tőzegtelepei. — A m. tud. akad. matk. és természettud. Közi. 
II. köt. 78—144 1. 1 térképpel. Budapest 1863. 
3 Ezen értekezések a következők: 
Kalecsinszky Sándor: Az alsó tátrafiiredi láp ckemiai elemzése. — Földtani 
Közlöny. XIII. köt. 309. 1. 
Koch Antal: Vitriolos tőzegtelep Vásártelkénél a Valeu Bereu és a V. Stoboriliu 
összeszögelésében. — Földtani Közlöny XIII. köt. 1883. 51. 1. 
Csató János: A Mlulia nevű tó (Teu Mluhi) és viránya. — Magyar Növénytani 
Lapok. IX. köt. 1885. 
Jablonszky Flóris: A jablonkai tőzegekről. — Földtani Közlöny. XVI. köt. 
1883. 314. 1. 
i Czakó Kálmán: Az alsó-tátrafiiredi lápos vidék nyári dórája. — Magyar Kárpát- 
Egyesület Évkönyve. 18S8. ,132. 1. 
Istvánffi Gyula : Jelentés a felső-magyarországi tőzegtelepek algologiai meg¬ 
vizsgálásáról. — A m. tud. akad. math. természettud. Köziem. XXIII. köt. 1888. 
103. 1. 2 táblával. 
4 A tőzegtelepek kutatásának fontosságáról. — Természettud. Közi. 1892. 136. 1 
(184) 
