27S 
Dí STAUB MÓRICZ : 
térképét és az adatokból nyert főeredményt társulatunk 1894 április 4-én* 
tartott szakülésén előterjeszszem ; a választmány pedig azzal tüntetett ki, 
hogy a térképnek és az értekezésnek a Közlönyben való fölvételét jóvá hagyta.. 
Midőn ezt a következőben megteszem, egyszersmind a t. választmánynak 
köszönetemet nyilvánítván; fölhasználom egyúttal az alkalmat arra, hogy 
itt e helyen is köszönetét mondjak azon uraknak, kik akkor, midőn a tőzeg¬ 
kutató bizottságot alakítottuk, páratlan előzékenységgel válaszoltak a lioz- 
zájok intézett kérdéseimre és kéréseimre. Ezek dr. Cohn Ferdinand egye¬ 
temi tanár ur Boroszlóban, dr. Nathorst A. G. egyet, tanár úr Stockholm¬ 
ban ; dr. Fischer v. Benzon tanár úr Kiéiben, dr. Früh J. tanár úr Zürich¬ 
ben és Blytt Axel egyet, tanár úr Christianiában. Ez utóbbi szíveskedett 
az ő saját szerkezetű tőzegfúróiból három példányt Christianiából megkül¬ 
deni, mely fúróknak bizottságunk kiküldött szakférfiai, a mint ezt szóban 
és írásban erősítették, kitűnő hasznát vették. így dr. Istvánffi Gyula úr a 
következőt írja: «A vizsgálati módokra nézve megjegyzem, hogy a tözeges 
helyek fölkeresése, illetőleg megtalálása általában véve nem könnyű dolog 
.a tőzeglápokat fölkeresve, első dolog mindig a növényzet karak¬ 
terének megállapítása volt, a mennyiben ezt az előhaladott évszak követ¬ 
keztében lehetett, t. i. a kaszálás és legeltetés után még megmaradt növény¬ 
zet összegyűjtése. Most lehetőleg a láp középső részének elérésére töreked¬ 
tem s fölásatva a földet, a fedő s következő lápos stb. rétegek felvétele 
következett. A vastagság és rétegsor felvétele igen nehezen és hiányosan 
történhetett volna a bizottság által rendelkezésemre bocsátott tőzegfúró 
nélkül. Ezzel aránylag kevés idő alatt a láp különböző helyeiről vehettünk 
próbákat s így az átmetszet megállapítása biztosabban volt eszközölhető. 
Nevezetesen áll ez a lápföld vastagságára nézve.a fúróval való 
vizsgálódásnál legfényesebb segítségét ép a próbaemelő kamara adja, a 
fúró elzáródó kamarája elegendő próbát vesz magába a környezetből, hogy 
az éppen elért rész minőségét megítélhessük.)) 
Kérnünk kell. hogy az érdekelt körök az itt közlőitekkel egyelőre meg¬ 
elégedjenek, de azon leszünk, hogy idővel hazai tőzegtelepeink szerkeze¬ 
téről többet mondhassunk. 
Mindenütt, hol a talaj depressióiban a talajvíz vagy a légköri csapa¬ 
dék a fenék vízáthatlansága folytán összegyülemhetett, ott meg volt adva 
az alkalom, hogy a vízhez kötött vegetatio letelepedjék, állandó tanyát 
találjon. A kidőlő generatio hulláin új generatio helyet foglalván, a vege- 
tabilis tömeg csakhamar olyanforma talajjá kezdett átalakulni, mely új, 
az előbbeniektől elütő, de még mindig a vízhez kötött növényeknek nyújtja 
a megélhetés föltételeit. Ez új vegetatio burka alatt a levegőtől tökéletesen 
elzárva, vegbe megy a régi vegetatióban a sajátságos korhadási folyamat, 
melyet mi tőzegképződésnek mondunk. A lápban azonban a vegetatio- 
(186) 
