A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
279 
nemcsak a szerint fog váltakozni, a mint a tőzegtalaj változik, hanem azon 
tényezők változásának megfelelőleg is, melyek a tőzegtelep keletkezé¬ 
sét elősegítették és annak további képződését előmozdítják. Ezen tényezők 
első sorban az éghajlat; mert világos, hogy a tőzegtelep vizének apadásával 
illetőleg fölszaporodásával a tőzeget alkotó növényzetben is a meteorologiai 
körülményeknek megfelelőleg változásnak kell beállania és ennek folytán 
valamely tőzegtelep alkotó elemeinek tanulmányozása utján azon körül¬ 
mények fölismeréséhez is fogunk jutni. Maga a tőzegteleqiek mai elterjedése 
is mutatja, hogy a tőzegtelepek geológiai és klimatológiai viszonyok kifejezői. 
A legkiterjedtebb tőzegtelepek Európa, Ázsia és Amerika északi vidékein 
fordulnak elő és pedig a mérsékelt övön belül ennek északi és déli határáig. 
E vidékeken a tőzegtelepek óriási, gyakran összefüggő és több ezer kilo¬ 
méterre terjedő területet alkotnak. Warming és Holm Nyugat-Grönlandról 
az északi szélesség 64—69°-a között is említenek tőzegtelepeket, melyeket 
cyperaceák, mohok, füvek es empetrum alkotnak. Európa legnagyobb tőzeg¬ 
telepei északi Oroszországban vannak és magában Németországban 250—300 
négyzet mértföld pusztán tőzegtalaj; a nagy hollandi láp pedig 5200 ha-nyi 
nagyságú. A tőzegalkotó folyamat a trópusokon belöl is érvényre jut; de ott 
nem a lapályokon, hanem csak a magas hegységekben fogunk vele találkozni; 
Délamerikában a perui Andokban 4000 m-en fölüli magasságban vannak; 
de Amerika déli csúcsain ismét a lapályok gazdagabbak tőzegben, mint a 
magaslatok. 
A tőzegtelepek két, növényzetük szerint egymástól elesen megkülön¬ 
böztethető alakban lépnek föl. Ott, a hol a légköri csapadék gyakorisága és 
bősége első sorban táplálja a tőzegtelep növényzetét, ott leginkább olyan 
növények fognak tanyázni, melyek a víz ama bőségét létezésükhez szük- 
ségelik es már histologiai alkotásuknál fogva egész testüket teleszívhatják e 
vízzel. Ilyenek a sphagnum nevű mohok, melyek létre hozzák az úgynevezett 
föllápokat (dombos láp, Hochmoore, sphagnumláp, Heidemoore, supra- 
aquaticae). 
A hol pedig a tőzegtelep föntartásához a légköri nedvességen kívül 
leginkább a talaj vize hozzájárul, ott a síkláp (réti láp, Niederungsmoor, 
Flachmoor, infraaquaticae) lép föl legkülönbözőbb változataiban, a melyek¬ 
ről még alább lesz szó. Hazánk légköri csapadékban aránylag véve leg¬ 
szegényebb vidékein találkozunk siklápokkal is. 
A negyedkor éghajlatáról, legalább nagy vonásokban, könnyen alkot¬ 
hatunk magunknak képet. Ha térképünket megtekintjük, azt tapasztaljuk, 
hogy hazánk hegységövezte területe egy nagy depressio; melyben síklápok 
képződésére meg voltak adva a föltételek es a ki az alább következő részlet¬ 
adatokat is figyelemre méltatja, könnyen juthat azon föltevéshez, hogy a 
térképen most elszigetelten álló nagyobb- kisebb síklápfoltok valaha nagyobb 
kisebb összefüggő területeket képezhettek és ki a fölhozottakat ez állítás hihe- 
(187) 18* 
