A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
287 
Ettől nyugotra fekszik azon terület, melynek határában Szabar, Nagy- 
Rada, Kis-Rada, Garaboncz és a szomszédos községek tőzegtelepei vannak, 
de részletesebb adatok kiterjedésükre nézve nem állanak rendelkezésünkre ; 
a tudósító 0,5 m-re becsüli vastagságukat. 
A Zala vármegyében előforduló tőzeglápokat Pokorny (i. h. 120.1.) egy 
hivatalos jelentés szerint 7256 holdra teszi; de az ő véleménye szerint 
azok tetemesebbek volnának. 
A beérkezett jelentés szerint Somogy vármegye is nagyobb jelentő¬ 
ségű tőzegterület. A Balaton déli partján Kéthelytől Boglárig terül el az u. n. 
«Nagy-Berek», mely 25 km hosszúság mellett 10 km széles, de kinyúlik 
még délfelé a lősz és homok alkotta völgyekbe is. Nyugoti szélén feküsznek 
B.-Keresztül’, B.-Újlak, Kéthely és innét egy ága nyúlik be a sári-völgybe 
Gombán, Boronkán át egészen a marczali határba. Egy másik ág a táskái 
völgyben lenyúlik egészen Csömendig, azaz a Balaton partjától 17 km-ig;a 
harmadik ág Bazsáktól indul ki, de a tudósító szerint «végét nem lehet meg¬ 
határoznia, mert «ott nem járt senki». Egy negyedik ág Öreglakig, sőt So- 
mogyvárig terjed, mi a Balaton partjától számítva több mint 22 km-nyi 
távolság. A sári-völgyi ágat 10 km hosszúnak mondják, de szélessége 
csak nehány 100 m-nvi volna. Ennek, valamint a táskái ág tőzegrétegeinek 
vastagságát 1—2Va m-re teszik. 
Inkey Béla úr nyilvánvalónak tartja, hogy ezen egész területet hajdan 
a Balaton vize lepte el, a mikor szintje a mostaninál még jóval magasabb volt. 
A Balaton vizének szintje közepes állásnál 106 m magas a tenger fölött; 
a «Berek» pedig 107—108 m-nyi magasságban fekszik; magától a tótóla 
parton végighúzódó homokbuczkák szakadatlan lánczolata választja el. 
Inkey úr a Nagy-Berek területét 35.000 holdra becsüli, de ez koránt sem 
azt jelenti, hogy e tőzegtelep is ép oly nagy, mert a berek belsejében sok az 
ú. n. «sziget», azaz valamivel magasabb és ennél fogva szárazabb részek, 
hol tőzegképződés nem mehetett végbe, szintúgy a depressiókban, az ú. n. 
«lápi tavakban» sem. Ennek következtében a 35.000 holdból egy nagy 
részt le kell vonni; másfelől azonban az említett nyujtványok területe hozzá¬ 
számítandó, mely területek mint «nedves rótek» a tőzegtelepek takaróját 
alkotják. 
Az említett szigeteknek tulajdonítandó továbbá, hogy a Nagy-Berek 
egyes részei külön nevet is nyertek, mely neveket a határos községtől vagy 
pusztától vették kölcsön. Ezek az egyes berkek is elég tekintélyes területe¬ 
ket képeznek. A legnagyobbak köztük a «Buzsák-berek», melynek területe 
3000—4000 kát. hold; a «Csehi-berek» 1500—2000 és a «Kis-Berényi- 
bereko 1000—1500 kát. lioldnyi területek. A tőzegrétegek rajtok középső 
részükben 2 m, szélükön pedig 0,2 m vastagok. 
A Nagy-Berektől különválasztva, Lölle-falu és a Rádi-puszta között 
fekszik egy kisebb tőzegterület, mely ugyanolyan alakú, mint amaz 
( 195 ) 
