A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
289 
anyagot szolgáltatnak. Déli irányban a tó Puszta-Dinnyés mellett mint kotús 
lapály folytatódik Seregélyes felé. 
Tolna vármegyében a Kapos-csatorna menten is vannak lápok, de 
részletesebb adatot mindez ideig nem kaptunk; különben már Pokorny 
(i. h. 122. 1.) említi., hogy a Kapos-csatorna melletti völgyréteken a föld¬ 
mívesek és pásztorok rakta tűz által gyakran földégések támadnak, miből a 
tőzeg jelenlétére következtetnek. 
Baranya vármegyében Pokorny (i. h. 122. 1.) szerint a dunamelléki 
dárdai járásban volnának kisebb tőzegtelepek; egy a mi bizottságunkhoz 
érkezett tudósítás szerint a Dráva torkolata körül csakugyan vannak ((név¬ 
telen# síklápok, de nagyobbrészt víz alatt feküsznek, mert a belvizek torló¬ 
dása és a Duna és Dráva áradása következtében gyakran elöntetnek, de le- 
csapolásuk után rétek, legelők, sőt szántóföldek is válnak belőlük. 
II, A Duna és Tisza között, 
Pest-Pilis-Solt és Kis-Kun, továbbá Bács-Bodrog; vármegyék. 
Pest-Pilis-Solt és Kis-Kun vármegye nagy tőzeg területét illetőleg 
nem kaptunk újabb értesítést; ennélfogva jellemzésénél régibb és egy-két 
újabb irodalmi adatra kell szorítkoznom. Maga a fő- és székváros környéke 
ezelőtt, bővelkedhetett tőzeg-lápokban. Dr. Szabó J.* szerint a városligeti tó 
környékén csak is turfás föld van, a városligettől északra a Piákos-patak 
mentén, az Angyalföld felé húzódva, 5—6 láb vastagságú tőzegtelepek van¬ 
nak, kezdve közel a Dunához, egészen a Pascal-malomig. A nevezett malom 
körüli vegetatio még most is elárulja a tőzegtalajt. Ebhez csatlakozik ama 
nagyobb terület, mely Szabó tanár szerint a csömöri-patak völgyétől a Duna 
felé húzódik, a Káposztás- Megyer es Fóth közé eső részét «Sárfüzrétnek» 
mondják. Nagy ingovány-terület ez, sással benőve és néhol veszedel¬ 
mesen süppedékes. Az ottani pióczagödrök tőzegrétegben vannak kiásva. 
E területtel szemben fekszik a Duna balpartján a volt ó-budai lőpor¬ 
malom. illetve a mai római-fürdő területén egy jól kifejlődött zöldláp. 
Gödöllő és Isaszeg között, de közelebb az utóbbi községhez akadunk 
megint a Kákos-patak völgyének tőzegterületeire; szintúgy Gödöllőtől északra 
Veresegyháza mellett találunk egy jelentéktelen, talán Va holdnyi nagy 
területre. 
E megye tőzeges területe folytatódik kelet felé, mert Pokorny szerint 
* Szabó J.: Budapest és környéke geológiai leirása (1879), 12. 1. 
Szabó J. : Göd környéke forrásainak geológiai és hydrograpliiai viszonyai. — 
Értekezések a természettud. köréből. XVIII. köt. 1888. 23—24- 1. 
Földtani Közlöny, XXIV. köt. 1894-. 
19 
