290 
K STAUB MÓRICZ: 
(i. h. 122. 1.) Kernek a gubacsi pusztán Soroksár mellett is talált tőzeget és 
Inkey Béla úr* Puszta-Szt.-Lörincz nyugoti részében es ismét lejebb még 
a soroksári határban is talált tőzeget 5—7 cm-nyi vastagságban. 
A fő- és székváros legközelebbi környékén levő tőzegtelepek legtöbbjét 
azonban jelenleg egy m-nél is vastagabb homokréteg borítja, mindazáltal 
azt hiszem, hogy észak-nyugoti szegélyét képezték ama nagy zsombék-terü- 
letnek, melyet a Duna és Tisza között (Pokorny i. h. 123. 1.) Ócsától, mint 
legészakibb ponttól, 17—18 mértföldre egész Bajáig lehet követni. Széles¬ 
sége az egész területnek igen változó; dr. Szabó J. tanár szerint északdéli 
irányban a Dunáig a következő helységek határain megy keresztül, u. m. 
Ocsa, Sári, Adacs, Peszér, Kunszentmiklós, Szabadszállás, Fiilöpszállás, 
Akasztó, Szt.-Király, Kalocsa, Keczel, Császártöltés, Nádudvar, Sükösd, 
Csanád, végül Szt.-István Baja mellett. Az északi vidéken « Tarjám- nak, a 
délin « Orjegn-nek mondják és feltűnő, hogy bizottságunk onnét egy-két 
tagadó adaton kívül egyéb adat birtokába nem juthatott, noha tudva van, 
hogy az Örjegben a 70-es években a tőzeg értékesítésével tüzelő anyag gya¬ 
nánt egv különben csakhamar tönkre jutott részvénytársaság foglalkozott. 
A sárköz-őrjegi csatorna, azt hiszem, rövid idő múlva szárazzá fogja tenni 
ezen területet. 
Pokorny (i. h. 124. 1.) szerint Nagy-Kőrös határában is volna egy 
több holdat tevő és «Szurdok» nevű, továbbá a Kis-Kun-Félegyházától dél¬ 
nyugatra fekvő Jász-Szent-Lászlón (Szent-László puszta) is egy kisebb tőzeg¬ 
telep (i. h. 127. 1.). 
Bács-Bodrog vármegyében a beérkezett jelentések szerint tőzegte¬ 
lepet nem ismernek, pedig annak idején az is mocsaras terület volt. Pokorny 
nem tesz említést e vármegyéről; alighanem a Ferencz- és Ferencz-József 
csatornák járultak hozzá e vidék vizeinek lecsapolásához. 
III. A Tisza balpartján a Marosig. 
Szabolcs, Szatmár, Hajdú, Jász-Nagy-Kim-Szolnok, Bihar, 
Békés, Csongrád, Csanád, Arad vármegyék. 
Pestmegye volt mocsarai és nádasai területével összefüggésben állha¬ 
tott hajdanta Magyarország legnagyobb mocsárvidéke, a * Sárrét*, melynek 
területét kb. 30 négyzet mérföldre becsülték és mely a Berettyó, Hortobágy 
és Sebes-Kőrös vize mellett fekszik; azonban már Pokorny (i. h. 128. 1.) 
megemlíti, hogy ezen mocsár nagy része részint a Tisza-szabályozás, részint 
* Inkey Béla: Puszta-Szent-Lőrincz (Pestm.) vidékének talajképzése.— A m. kin. 
földtani intézet évkönyve. X. köt. 3. fűz. 1892. 
(198) 
