A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
291 
a Berettyó és Körös töltései és csatornázása következtében szárazzá lett 
téve. Mintha a mostani nemzedék a volt ingoványokról már mit sem tudna, 
Csanád, Jász-Nagy-Kun-Szolnok és Bihar vármegyékből csak tagadó tu¬ 
dósítást vettünk. 
Pokorny (i. h. 1.) szerint csekély földemelkedések három lápmeden- 
czére osztják ezen mocsaras vidéket, melynek középpontjában Füzes-Gyar¬ 
mat fekszik. 
A délkeleti medenczét, a «Sebes-Kőrös Sárrét#-et, elkülöníti Bakon- 
szeg és Szeghalom között az új Berettyó-csatorna. Ez lehet azon terület, 
mely Inkey B út, a úr szerint Vésztő helységtől északkeletre 5—6 km-re a Sebes- 
Kőrös mindkét oldalán fekszik és kb. 3000 holdnyi kiterjedésű. 
A szabályozott és két gát közé szorított Kőrös két egyenlőtlen részre 
osztja az egész lápot, mely ezen folyó régi ártere volt. Az északra eső rész 
neve «T ordai rét» ; a nagyobbik déli rész pedig a katonai térképen «nád- 
rét»-nek van nevezve, de a vidéken inkább a Nagy rét » neve alatt ismeretes. 
Ez utóbbi tiszta síkláp, mely főleg nádgyökerekből áll, kevés sással. 
A tenger fölött 87-—89 m-nyi magasságban fekszik. Az egyik helyen a tőzeg¬ 
láp vastagsága szélén 50 cm, mely tiszta tőzeg 10—20 cm vastag földes 
réteggel van födve; alul pedig tisztátlan turfás agyagba megy át, míg 1 m 
mélységben már kékes színű agyag található ; de e helytől messzebb menve 
az 1892. évi égés helyen a könnyű humuszréteg alatt közvetlenül lehet 1 m 
vastag tiszta tőzeget találni és az alatt feketés színű agyagot. A tiszta jó 
tőzeg színe világos barna; a növényszálak rugalmasak és kevés változást 
mutatnak. Az alsó réteg már feketés humuszos agyag. 
Az északi medenczét, a «Berettyó-Sárrét-e t»> elválasztja egy Füzes- 
Gyarmattól Csefán, Harang, Örvény és Bucsa-pusztán keresztül északnyu¬ 
gatra vonuló földemelkedés. Ebben csak 8 lábnyi mélységnél akadtak agyagos 
altalajra, mely vastagságból a tőzegre és nádtakaróra középszámítás szerint 
5—6 láb esik. Ennek égjük részét képezheti ama 1000 holdnyi nagy lápte¬ 
rület, mely égjük tudósító szerint Kátasarok mellett s Füzes-Gyarmattól 
s /4 órányira fekszik. 1 
A délnyugati medencze, a « Névtelem , Füzes-Gyarmat és Turkeve között 
fekszik, 4 mértföld hosszú és járhatatlan. 2 
E terület Békés, Bihar és Jász-Nagy-Kun-Szolnok vármegyékben fek¬ 
szik és Szerep, N.-Puszta, Bucsa és Puszta-Ecseg között húzódó kisebb föld¬ 
emelkedések elkülönítik a legnagyobb részével Jász-Nagy-Kun Szolnok 
vármegyében fekvő « Hortobágy - Sárrét» kiterjedt mocsaraitól, melyekben 
annak idején már Pokorny (i. h. 127. 1.) hiába kutatott tőzeg után. Legfel¬ 
jebb féltözeg fordult ott elő. 
1 «Egy talaj speczia,litás». — Mezőgazdasági Szemle 1891. 510 1. 
2 V. ö. még dr. Szabó J. tanár tiszavidéki térképeit. 
(199) 
19* 
