294 
I>t STAUB MÓRICZ 
IV, A Maros, Tisza és Duna között. 
Temes és Torontál vármegyék. 
Temes vármegyéből vett két tudósítás tagadó választ adott ; csak a 
középponti járásból jelentették, hogy ott egy helyen volt láp, de ez már 
kiszáradt. A Iviszetó környékén előforduló réti lápokról azt mondja a 
tudósító, hogy azok nem vehetők számba, mert egy negyed holdon aluli 
területeket foglalnak el és nyáron rendesen szárazok. Pokorny (i. h. 138. 1.) 
szerint akkor azt állították, hogy az alibunári mocsár keleti szélén is 
fordulna elő tőzeg. 
Torontál vármegyéből szintén tagadó válasz érkezett. Pokorny 
(i. h. 138. 1.) azt írja, hogy Alibunárban nincsen tőzegtelep, de az ilancsai 
mocsár tartalmaz tőzeget és ez Ürményháza mellett is található. 
V, A délkeleti hegyvidék. 
Torda-Aranyos, Kolozs, Maros-Torda, Kis-Küküllő, Aagy- 
Küküllő, Alsó-Fehér, Csík, Háromszék, Brassó, Fogaras, 
Szeben, Hunyad, Krassó-Szörény, Besztercze-Aaszód, Szol- 
nok-Doboka vármegyék. 
E vidékről alig hiszem, hogy már kellő tudomásunk volna, mert a he¬ 
gyek között sokkal több fölláp fordulhat elő, mint a mennyiről eddig értesül¬ 
tünk. 
Az eddigi kutatások szerint 
Torda-Aranyos vármegyében Bisztra község határában fekszik a 
kapaczinai felláp kb. 15 kát. holdnyi és a «Muntele Strezsin» nevű felláp 
kb. 8—10 kát. holdnyi területtel. Ugyanott a havasi legelők hajlásaiban 
vagy patakok forrásai körül még hat, Va—6 kát. holdnyi területű láp fekszik. 
Ezek némely helyeken 3 m mélyek. 
Kolozs vármegye völgyeiben jelentéktelen zöldlápok feküsznek; 
ilyenek dr. Primics György (i. h.) szerint: 
a) a Marótlaka és Malomszeg közti völgynek kb. a közepe táján, a 
Kalota-patak balpartján fekvő 1—2 m vastag, idős tőzegtelep, mert 
képződése már rég befejeződött. Középszámítás szerint 450 m hosszú és 
400 m széles; területe tehát megközelítően 180.000 m 2 . 
b) Marótlaka alsó szélén a Boka-féle malom mellett fekszik az alig. 
500—000 m 2 -nyi terjedelmű és 0,5 m mély zöldláp. 
( 202 ) 
