296 
TO STAUB MÓRICZ 
Alsó-Fehér vármegyében az Aranyos déli és keleti oldalán Offen- 
bánya és Ponor községek határában, az Aranyos és Ompoly vízválasztóján 
1000—1750 m-nyi magasságban a tenger színe fölött bárom nagyobb és 
hat kisebb felláp található. Ezek között a legtekintélyesebb a «Mluha», 
melynek területe 25—30 kát. hold és vastagsága meghaladja a 4 m-t. 
A láp területén négy kis, alig 5—10 m 2 -nyi területű nyiltvízü tócsa talál¬ 
ható, melyeket a környékbeli nép feneketleneknek hisz ; megmérve azonban 
alig 2—3 m-nyi melyeknek bizonyultak (Dr. Primics i. h. 7. 1.). 1 
Kis-Küküllö vármegyéből tagadó tudósítás érkezett. 
Nagy-Ktiküllő vármegyében dr. Primics (i. h. II. 1.) szerint a Szent- 
Agotha es Apátfalva községek határát képező Rohrbach nevű patak völgyé¬ 
ben Kövesdfalu felett kb. 195 holdnyi nagy zöldláp fekszik, melyről 
azt mondják, hogy igen régi, valószínűleg azért, mert teljesen száraz 
területeket képez, melyeken kaszálók és szántóföldek terülnek el. 
Előfordulása a Rohrbach-patak völgyének azon tágulatára szorítkozik, 
a mely Kövesd falu felett mintegy 2,5 km-nyire kezdődik és fölfelé egészen 
a patak szétágazásáig terjed. A tőzegtelep ezen völgytágulaton végig mint¬ 
egy 200—500 m szélességben közel 5 km-nyire elnyúlik. 
Tőzeg és iszapos üledék nehány helyen többszörösön váltakozik egy¬ 
mással, de leggyakrabban az utóbbi a tőzeg alatt terül. Az összes tavi 
lerakódás általában igen tetemes; a legtöbb helyen a 3 m-t is meghaladja. 
A tőzegréteg a telep különböző részeiben különböző vastag; a völgy alsó 
részében általában sokkal vékonyabb mint a felsőben. Vastagsága alul 
átlag 0,5 m-nek vehető; a felső részben pedig több helyen 2, sőt 3 m-nyi 
vastag tőzeglerakódást is találhatni. 
A tőzegben apró édesvízi szivacsok föltűnő bőven fordulnak elő; 
szintúgy itt-ott édesvízi és szárazföldi csigák héjai is, melyek a következő 
fajokhoz tartoznak: Helix sp., Helix (Petasia) bidens Chem., Hyalina 
(Polita) nitens Mich. var. Szépii Hazay, Buliminus (Chondrula) tridens 
Mull. var. albolimbatus Pfeiff., Succinea (Luvena) ohlonga Drap. var- 
Szinneyana Hazay, Limnaeus (Limnophysa) fragilis L., L. palustris Mull., 
Bgthinia tentaculata L. 2 
A kihalt emlős állatok csontmaradványai elég gyakoriak benne; 
így kikerültek már belőle mammuth -fogak, agyartöredékek, lábszár¬ 
csontok, rhinoceros koponyájának töredéke, alsó állkapcsa és lábszár¬ 
csontjai ; Cervus elaphus agancsai és lábszárcsontjai és még egyéb apróbb 
1 V. ö. Csató János: A Mluha nevű tó (Teu Minin) és viránya. — Magyar 
Növényt. Lapok. IX. évf. 188ő. 1—8 1. 
2 V. ö. Lörenthey Imre : Értesítő az erdélyi museum egylet orvos-természet¬ 
tudományi szakosztályából. XVII. évf. 267 1. 
Petasia bidens Chem. nem kihalt alak, a mint Primics tévedésből mondja,, 
hanem Erdélyben nedves, mocsaras helyeken el van terjedve (Lörenthey). 
i2040 
