A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
297 
csontok; növényevők, Bős primigenius csontjai. Dr. Primics egy elkorhadt 
fatönköt és egy actinolit-palából való simára kopott kőlapnak töredékét is 
találta. 
A tőzegtelep altalaja vékony márgarétegcsékkel váltakozó homokkő, 
melyben helyenként ujjnyi vastag kőszénrétegcséket is láthatni betele¬ 
pülve. E homokkő valószinüleg a legfelsőbb neogenhez tartozik. 
E megyében dr. Lörenthey Imre (i. h. 269.1.) úr szerint dr. Ivoch Antal 
egyetemi tanár úr 1890 augusztus havában Segesvártól délre Segesd és 
Trappold között egy több mint másfél kilométer hosszéi posványos rétre 
akadt, melynek altalaját agyagos tőzeg képezi. A Seges-patak ezen vizenyős, 
tözeges talajba vájta medrét és így feltárta a tőzeget, melyben a következő 
-csigák héjai fordulnak elő: Hyalina (Vitrea) Andreáéi Böttg., Cochlicopa 
(Zua) Inbrica Mull., Papa (Pupilla) muscorum L., Succinea (Ner is torna) 
putris L., Coryehium minimum Mull., Limnaeus (Limnophysa) palastris 
Mull., Planorbis (Syraulus) Gredleri Bielz. 
A keleti Ivárpátlánczot elfoglaló Csík vármegye zöldlápokban gaz¬ 
dagabb mintsem fellápokban. 
Dr. Istvánffi Gyula úr a következőket kutatta: 
a) A tusnádi fürdőtelep alatt az Olt völgyében, a temető területe és 
szomszédsága fekete tőzeg. E részt «Kicsi Bükk»-nek hívják; fölfelé az 
Olt mentén egészen a szegények fürdőjéig terjed, hossza kb. 200 m, leg- 
legnagyobb szélessége 30 m. E tözeges lerakodás a fürdőtelep alá is 
benyulik és állítólag az egész telej) alatt volna elterjedve. Legnagyobb 
vastagsága 2 m. 
Tusnád fürdő mellett T.-Ujfalu felé a Várteteje hegyoldalnak az 
országút felé bocsátkozó lejtője is tözeges, de csak 20—30 cm vastag. Szeli 
a Verespatak. Altalaja vörös agyag. 
b) Tusnád község és Verebes között fekszik az Olt völgyében a «Benes» 
nevű, 1,5 km hosszú és 1 km széles gyeptőzeges terület, mely közepén 3 m 
vastag. Java része gyengén zsombékos, annyira lágy, hogy még a marha¬ 
járás nyoma is fölrontja és zsombékossá teszi. 
c) Az Olt völgyében fekszik még Csík-Szent-Simon mellett a «Nagy- 
és Kis-Ladmány» nevű dombok és a «Nagyviz» és a «Tekeres» nevű 
patakok között egy kiszáradt síkláp, melynek neve «Sárköz# vagy «Aladár». 
Hosszúsága 1000 m, szélessége 500 m; a legfelső sárgás barna réteg 15 cm 
(ez a rész a 60-as években megégett, azóta neve «a föld égése»); a második 
fekete réteg 20 cm; a harmadik szintén fekete, de tömöttebb réteg 5 m 
vastag; ez alatt fekszik szürke agyag, 6 m-nyi mélységben homok. 
d) Csíkszeredától Taploczán át a Csinó mentén egész Csík-Mádé- 
falváig terjed egy tőzegtelep nyúlvány, mely dr. Primics (i. h. 18. 1.) szerint 
az erdélyi részekben minden tekintetben a legjelentékenyebbik. Az Olt 
baloldalán elterülő tágas völgylapálynak javarészét elfoglalva, Ceík- 
(205) 
