1)£ STAUB MÓRICZ: 
2 ( JX 
szereda felső végétől fölfelé Mádéfalváig közbeszakítás nélkül nyúlik. Az 
Olt mentén tehát a tőzegtelep 8 km hosszú, de szélessége is igen tetemes, 
többnyire 1 km, több ponton azonban 2 km körül is van. Az egész tőzeg¬ 
telep területe tehát középszámítás szerint 12.000.000 m' 2 (kb. 20 k. h.). 
Tulajdonkép két vonulatát lehet megkülönböztetni. Az egyik Csíkszeredá¬ 
tól kezdve közvetlenül Taplocza mellett vonul el és egészen Csicsó falúig 
terjed; a másik pedig az Olt mellett az Olthid tájékától kezdve egészen 
Mádéfalváig nyúlik fel. A két vonulat közé, Csicsó községből kiindulva déli 
irányban egy tőzegmentes nyúlvány ékelődik be, mely a «Szépviz» patakán 
áthatolva, azontúl is jókora távolságra lenyúlik. Ennek déli folytatásául 
tekinthető a «Teksedombja», mely szigetszerü tőzegmentes terület. 
A két vonulat közti területeket a tőzeg általában vékony, 30—50 cm-nyi 
rétegben borítja, de a vonulatok középső részeiben vastagsága 1—2 m között 
váltakozik. Az egész tőzegtelep középvastagsága számos adatból kiszámítva, 
1 m-nek vehető ; dr. Istvánffi ur azonban 5Va m-nyi vastagságot is föl¬ 
jegyzett. 
Fölületének java része szikkadt és részint kaszáló, részint legelők 
foglalják el. de helyenként művelés alatt levő területek is találhatók rajtok. 
Süppedékes helyek csak nehány ponton és főleg ott fordulnak elő, hol a 
fölszálló forrásvizek lefolyás hiányában a réteken szétterülnek, vagy a hol 
egyes vizerek szivárognak le a rétekre. 
A tőzegtelepet többnyire fekete színű televény föld takarja, a réteg 
a tőzegcsapás szélein mindenütt vastagabb mint a közepén; az Olt mellett 
mindenütt tetemesebb, 1—2 m-nyi. mint a keleti szegélyen, a faluk közelé¬ 
ben. Ez is egyik bizonyítéka annak, hogy az Olt mostani medrét a tőzeg- 
képződés teljes befejeződése és a takaróréteg lerakódása után mosta ki és 
hogy az Olt melletti tőzegtakaró bizonyára a közeli Hargita lejtőiről lefolyt 
csapadékvizek révén rakódott le, még abban az időben, mikor az Olt még 
hihetőleg vizér alakjában folyt le a völgylapályokon. 
A tőzegtelep felső szintjében édesvízi és szárazföldi csigák héjai for¬ 
dulnak elő, melyek dr. Lörenthey J. (i. h.) úr szerint a következő fajokhoz 
tartoznak; u. m. Hu alma (Vitrea) cf. Andreáéi Böttg., Helix pulchella 
Mull., //. bidens Chem., Cochlicopa lubrica Mull., Papa muscorum L., 
Succinea putris L., S. oblonya Drap., Corychium minimum Mull., Lim- 
naea palustris Mull., L. truncatulus Mull., Planorbis contortus L., 
P. rotuadatus Poir., P. Gredleri Bielz. 
Az altalaj kavicsos réteg fölött elterülő agyagos lerakódás, a mely hol 
szürkés kékes, hol barnaszinű és helyenként kisebb-nagyobb mértékben 
iszapos, homokos, vagy kavicsos. 
e) Zsögöd község és Csík-Szereda város között dr. Primics szerint 
(i. h. 17. 1.) az utóbbi várostól lefolyó patakocska mellett elterülő rétségen 
kezdődik egy tőzegtelep és a Mártonfalva nyugoti oldalán emelkedő halom 
(206) 
