A TŐZEG MAGYARORSZÁGON. 
299 
lábánál, annak lejtőinek körrajzait követve, hosszú folt alakjában 3 km-nyi 
távolságban nyúlik el. Összes területe 1.300.000 m 2 (kb. 226 k. h.), középvas¬ 
tagsága 1 m. Többnyire ingoványos. Maga a tőzegtelep minden tekintetben 
idősnek mutatkozik; képződése már réges-régen befejeződött. Felette 
tnindenütt 10—30 cm vastagságú fekete televeny földréteg terül; a tőzeg 
pedig kékes színű agyagon nyugszik, mely különböző sziklanemekből szár¬ 
mazó apró kőtörmeléket zár magába. Ez az agyag egy mélyebb, túlnyomó- 
lag kavicsos réteget borít. 
Eltekintve a fedő televényes földtől, a tőzegtelep középső részeiben 
általában kétféle tőzeget lehet megkülönböztetni. Az alsó, a mocsári tőzeg, 
torha, darabos és túlnyomólag mocsári növények maradványaiból áll; 
a felső pedig gyeptőzeg, a mely tömött, képlékeny, jól összesajtolható és 
igen vékony növényszálak halmazából áll. 
f) Balánbánya határában a fúrészmalmok között, az út.és az Olt 
folyó mellett van az Olt völgyében a «Botyója» nevű 250—300 m hosszií 
és 100 m széles, 0,5—1 m vastag gyeptőzeg terület, mely jelenleg kaszáló. 
g) A Marospatak völgyében a felső patak bal partján Gyergyó- 
Vasláb határán feküsznek 1,5 km hosszú és 1 km széles területen 45—50 cm 
vastag tőzegrétegek ; a fedő gyepes réteg alatt van a vékony barnás tőzeg¬ 
réteg. Az altalaj agyag. 
h) Borszék körül több kisebb terület fekszik, nevezetesen : h 1 ) Az Ó- és 
f % 
Uj-Sárosfürdő között a Jókai-út széléig terjedő, 200 m hosszú, 40 m 
széles és 8 m vastag gyeptőzeg, melyet a Nádaspatak átszel, ü 2 ) A fran- 
cziskánusok kertjétől a Lobogó-fürdő alá nyúlik egy 90 m hosszú, 
40 m széles és 3 m vastag tőzegtelep, melyet a Lobogó-forrás átfúr. 
A gyepes takaróréteg alatt, mely barna gyeptőzeg, következik levelekkel 
(Typha?) és gyökerekkel elegyes tőzeg. Helyenként a források (egy régibb 
is volt) táján mészlerakódások és (odahordott) tőzegrétegek is váltakoznak. 
A tőzeg alsóbb rétegei sokkal puhábbak, nélkülözik a leveleket, feketék. 
Famaradványok, ág- és gyökérdarabkák előfordulnak benne. Az altalaj 
szürke, agyagos pala («szivály»); a legmélyebb, 8V2 m-es ponton az Ó-Sáros 
mögött mósztörmeléket hoz föl a fúró. h 3 ) A «Verőfény» oldalon és ű 4 ) a 
topliczai úton a Kőrös-Árok és a Nagy-Árok között szorosan az országút 
mellett mutatkoznak kis fekete színű tőzegtelepek, h 5 ) A «Hármas-Sziget» 
is tőzeges és h 6 ) a «Hollói) mellett is van állítólag tőzegtelep.* 
A Csíkszeredái m. kir. erdőhivatal jelentése szerint a megyében Szt.- 
Király, Lázárfalva, Kászon, Impér és Jakabfalva községek határában fel¬ 
lépők fordulnak elő. 
* A borszéki tőzeglápot illetőleg lásiTmég Herbich Ferencz értekezését: •Észak¬ 
keleti Erdély földtani viszonyait). (A ni. kir. földtani intézet évkönyve. I. köt. 322— 
323. 1.) és dr. Staub Móricz : (Földtani Közlöny, XXIII. köt. 182. 1.). 
(207) 
