300 
MESTERSÉGES ÁSVÁNYOK. 
Ezek közül dr. Istvánffi Gy. úr a Lázárfalva mellett fekvő «Mohostó» 
vagy «Kukujzás» nevű fellápot kutatta. A Csornád Tóbércze és Fenyőbonk 
között a Szt.-Anna tó fölött kb. 1000 m-nyi magasságban fekszik. Alakja 
ötszögű, 1 km hosszú és 800 m széles, területe tehát 139 kát. hold. Szét¬ 
szórtan az egész lápon 29 tószem fordul elő; északi végén csörgő forrás 
bugyog ki, melynek vize iható. E tószemek körül a tőzegfuró IOV 2 m-ig 
siilyedt a korhadó sphagnumban, a nélkül, hogy a kész tőzeget elérte 
volna. A nép feneketleneknek tartja; de mélységük váltakozik 3—40 m 
között. Sok fenyőtörzs van benne; szélein zsombékos és ott a tőzeg vastag¬ 
sága 20—30—50 cm. 
Úgy látszik, ez az ismeretesek között Magyarország legvastagabb 
fellápja. 
A Szt.-Király község határában előforduló «Lucs mejjéke» nevű fel¬ 
láp kb. 112,5 ha-nyi nagy 
és ép oly nagy a Kászon, Impér es Jakabfalva községek határában, 
a «Lassú-ág» nevű patak mentén fekvő felláp, mely közepén mintegy 1,25 m 
vastag. Egynél több réteget nem lehet benne megkülönböztetni. Az altalaj 
agyag és homok, melyben nagyobb köveket és kavicsot nem lehet találni. 
(Folytatjuk.) 
MESTERSÉGES ÁSVÁNYOK, 
Schneider, R. : Über die Einwirkung des Kupferchlorürs auf Kalium- 
Eisensulfid und über die Darstellung von künstlichem Kupferkies. 
(Journal f. pract. Chemie. N. F. Bd. XXXVIII. 1888 pag. 569.) 
Ha gyengén ammoniakos rézcklorüroldatot levegő kizárásával egy jól 
eldugaszolható palaczkban kálium vassulfidra engedünk hatni, e kénsót tartós rázás 
által suspendálva tartván, akkor a kénsó vörösbarua kristályai először sárgás 
barnák lesznek, azután lassan sötétebb, később világosabb bronz színt vesznek 
fel. A reactio rendesen 24—30 óra alatt be van fejezve. Ezen reactionál a kálium 
vassulfidban (Ks S. Fe 2 Ss) a réz a kálium helyébe lép és keletkezik cuprovassulfid 
Cuí S. Fe 2 Ss. 
Ezen vegyület tulajdonságai a következők: Arany, vagy sárgaréz-színű, 
fémfényű, kálium vassulíid szerint képződött pseudomorphosák, melyek levegőn 
befuttatódnak s azért jól záró edényben tartandók. A kristályok pora fekete, de 
a barnás zöldbe játszik. 
Fajsúlya e vegyületnek 15°-nál 3,6. 
Reagentiák irányában a cuprovassulfid épúgy viselkedik mint a természetes 
rézkovand, csak sósav és salétromsav jobban oldja ezen vegyületet mint a rézko- 
vandot, minek oka valószínűleg a természetes rézkovand nagyobb sűrűségében 
rejlik. Rézkovand=4,l—4,3; cuprovassulfid=3,6. 
( 208 ) 
