MESTERSÉGES ÁSVÁNYOK. 
303 
Ag = ... 28.52 °/o 
Bi = ... ... ... ... 54.49 « 
S = ... ... ... — 16.53 » 
99.54 
A mesterséges ezüst bismuthfényle (Silberwismuthglanz) szürkés-fehér színű, 
kitűnő fémfényű. A törési felület teljesen egyenletes, kristályosán finom leveles,, 
pikkelyes szerkezetű. Ezen vegyületet kristályodottan előállítani nem sikerült. 
Meglehetősen merev, de nem egészen könnyen dörgölhető szét, pora szürke, 
keménysége 3,5 körül van. Fajsúlya 15°-nál=6,96, a tömör érez fajsúlya Rammels- 
berg szerint 6,92. 
Hideg salétromsav ezen vegyületet alig támadja meg, melegítve kénkiválás 
mellett tökéletesen elbontja. Hydrogen áramban gyönge vörös izzásra hevítve 
kénhydrogen keletkezése mellett ezüstre és bismuthra bomlik szét. Ezen tulajdon¬ 
sága teljesen összevágó azzal, hogy ép úgy az ezüstsulfid és bismuthsulfid magasabb 
hőmérséknél hyddrogennel reducálhatók. Ezek szerint nincs kétség, hogy ezen 
vegyület mesterséges ezüstwismuthfényle, s hogy ennek valamint a természetes 
vegyületnek alkata: 
Ag2 S, BE Ss képlet által fejezhető ki. 
Előállítható még, ha ezüst sulfidot és bismuthsulfidot tömecssúlyuk viszonya 
szerint levegő kizárása mellett összeolvasztunk. 
Weinschenk E.: Beitráge zűr Mineralsynthese. (Zeitschrift für Krystallogr, 
und Min. 1890. Bd XVII. pag. 486—504.) 
Szerző a következő négy módon állított elő mesterséges ásványokat. 
I. Sulfidok előállítása a fémoxydoknak salmiakkal és kénnel való heví¬ 
tése által. 
H. Az apatit-sorozat ásványainak előállítása nedves úton. 
III. Ásványok előállítása fémek hatása által ammoniakos vízre. 
IV. Sulfidok előállítása savanyú oldatokban rhodanatok elbontása által. 
I. Ezen módszert először Wöhler használta, ki ezt következőleg leírja: «Ha 
kén, salmiak és vasoxyd benső keverékét a salmiak tökéletes fellengüléséig hevítjük, 
a tömeget lassan lehűlni hagyjuk és vízzel leöntjük, úgy nehéz, sárgaréz-színű okta¬ 
édereket és tetraédereket látunk leülepedni, melyek a közönséges vaskovanddal 
azonosak.» 
Szerző e módszer segélyével pyritet, egy cobalt sulfidot. réz-sulfürt és galenitot 
állított elő. 
II. Débray először állított elő nedves úton apatitot, midőn savanyít phosphor- 
savas mész és konyhasó oldatát 250°-ra hevítette. 
Szerző az ammonsók azon tulajdonságát, hogy magasabb hőnél dissociálnak 
s így zárt csőben nagy nyomást előidéznek, az apatit-sor ásványainak előállításánál 
felhasználta. A mészsó előállítása czéljából chlorcalcium, ammoniumphosphat és 
ammonium chlorid oldatainak keverékét zárt csőben 150°—180°-ra hevítette s 
így már néhány órai hevítés után, rendesen kifejlődött viszonylag nagy kristályokat 
( 211 ) 
