312 
IRODALOM. 
II. Biotit-Orthuklas-Truchytnév alatt rhyolithos (szurokköves, lithoiditos) kőze¬ 
teket ir le a szerző Crni Vrh-, Gesevac-, Statui Yrh- és Boráéról és egy tufás kőzetet 
Kragujevacról. Ezekben a quarz kivételével az ásványok ugyanazok, melyeket az 
előbbi typusban felsoroltam. Káüföldpátot lángkisérletileg csak egyben mulatott ki. 
Valószínűleg a rbyolithos kiképzödésnek is tulajdonítható, hogy középtömöttségük 
(2,40) jóval a quarzot tartalmazó typusé alatt marad. 
III. Biotit-Oligoklas-Andesin-Quarz- Trachyt-ot Majdan Kucajna, Krepolin, 
Kasnojevic környékéről ismertet szerző. Ezekben biotit, amphibol, oligoklas és kevés 
quarz van mint lényeges és magnetit, apatit, zirkon mint járulékos elegyrész. 
Kasnojevic határában Ibar folyó partjáról származó, zöldköves oligoklas-quarz- 
trachyt némely biotitja tele van rutilttíkkel. Ezen kőzetben, mely a szerpentinből 
üti ki magát, calcit, muskovit és «hatalmas apatit oszlopok# is vannak. Baska és 
Varevo környékéről való kőzetben csak utólagosan beszüremkezett quarz van, 
tehát ez a következő csoportba tartozik, míg Beoce, Pavlica és Baljevac környéki 
kőzetek, melyekben labradorit sorozatú földpát is van, a labradorit-trachytokba 
képeznek átmenetet. Ez utóbbinak tömöttsége is nagyobb (2 58), míg az egész 
csoportnak középtömöttsége 2,52. 
IV. Biotit-Oligoklas-Andesin-Trachyt typusban egy elváltozott példányt ír 
le Borac falu közeléből, melyben szintén van amphibolnyom. Tömöttsége 2,51. 
V. Biotit-Andesin-Labradorit- Quarz- Trachyt néven Majdan Kucajna, 
Majdanpek, Rudna Glava Béla Réka, Zverdan, Gamsigrad, Niculicevo Metonica, 
Brestovac Banja, Slatina, Baljevci, Knic környékéről vannak kőzetek leírva, 
melyekben amfibol uralkodik, a biotit pedig vagy igen kevés vagy egyáltalában 
hiányzik, miért is ezek nagy részét talán helyesebben amphibol-trachytoknak lehetne 
nevezni. Földpátjaik az andesin és labradorit sorozathoz tartoznak. Quarz kevés 
fordul elő, vagy ahol bőven van, mint a majdan-kucajnaiban, ott — alakjuk és 
folyadék zárványukból ítélve — zárvány szerepét játszók; egyesekbe pedig csak 
utólagos infiltratio által került. Magnetit, apatit meglehetős általánosan van elter¬ 
jedve, hámatit ritka. 
A felsorolt kőzetek túlnyomó nagy részében augitok is vannak, kivételt 
képez Majdan-Kucajna és Majdanpek néhány kőzete. Hypersthenta szerző Brestovac 
Bánjától Slatinára vezető út mentén előforduló kőzetben, említ, melylyel össze¬ 
függésben quarz és amphibol nyomokat tartalmazó augit-hypersthen-andesitot ír le 
és megemlíti, hogy az amphibol andesit-pyroxen-andesitba megy át. Hypersthen a 
Knic környékén lévő amphibolt, biotitot, labradoritot tartalmazó rhyolithban is elő- 
fordúl. 
Calcit is van ezen kőzetek nagy részében, melyet részben a kréta mészkövén 
áttörve vettek fel; a calcit más része utólagos képződmény a némelyik kőzetben 
előforduló limonit-, chlorit-, kaolinnal, pvrittel egyetemben. Béla Rékáról való 
kőzetben az augit uralitosodik, és a hatalmas apatit kristályokon kívül sphen is 
van, továbbá földpátféle sphaerolitli. Középtömöttség 2,61. 
A rliyolithoson kívül van domitos, zöldköves módosulat is. Ezen csoportba 
tartozik a Timok folyó partjáról származó, Breithaupt által timazit- nak nevezett 
kőzet is, melyet Zujovic amphibol-andesitnek határozott meg. Benne sárga és veres 
színű amphibelok vannak, az utóbbi szín hamatit interpositiok által előidézve, 
továbbá augit, sphen, nagy apatit, magnetit, positiv jellegű, quarz-féle sphá- 
(220) 
