IRODALOM. 
31 
rolith. Eosenbusch a timazitok egy részét a holokristályos dacitokhoz veszi, hová 
a kis-sebesi és bánsági dacitok egy része is tartozik. 
VI. Porphyros Amphibol Trachytok (Amphibol-Andesit) Biotit és Quarz 
nélkül. E typusban Górni Milanovac környékéről van leírva egy felsites kőzet 
és Kraranovacról egy «rhyolithos amphibol andesit, hypersthen és augit nyo¬ 
mokkal.* Ez utóbbival pyroxen (bypersthen) andesitek is fordulnak elő, mint az 
a rhyolithoknál általában lenni szokott. Ezen kőzetekben az amphibol uralkodik 
; a nagy földpátok a labradorit sorozatba tartoznak; középtömöttségük 2,59; 
magnetit szemcsék, apatitzárványok szintén előfordulnak, miből láthatni, hogy 
alig van különbség köztük és az előbbi typus azon tagjai között, melyekben 
biotit hiányzik, a quarz pedig másodlagos képződésü. 
VII. Pyroxen-Andesitek. a) Hypersthent nem tartalmazó alcsoportjában 
Majdanpektől délre eső Culmia Crniről, Béla Béka, Brestovac, Banja, Zlot-Kür- 
schia, Selistyefé, Zsagobica, Serbanovac, Balyevci falvak környékéről ír le a szerző 
kőzeteket, melyek nagy részében amphibol is van, sőt egyesekben annyira felsza¬ 
porodik, hogy az amphibol andesitekhez lehetne sorolni. Amphibolmentes a Béla 
Béka falu alsó részéről származó, a mészkövet emelő augit-andesit. 
Ezen kőzetek földpátja általában véve labradorit, bytownit. Magnetiton 
kívül apatit tűket is meglehetős általánosságban tartalmaznak. Anorthitnak találta 
szerző lángkisérletileg Brestovactól Banja felé eső első hegy tiszta augit-andesit- 
jének földpátját. De vannak itt hypersthent is tartalmazó andesitek, melyek az 
augit-andesitekkel egyetemben részint dykeot képezve, részint nagyobb tömegekben 
áttörikaz amphibol andesiteket. Ezen trachytok magas (a Stol 4000') mészkő hegyek 
között alacsonyabb (1500') hegyeket alkotnak. 
Zlot-Kürschia, Selistye vidékéről is többféle kőzeteket u. m. augit-nyomot 
tartalmazó amphibol-andesitet, augit-andesitet quarz-, calcit- és chlorittal, továbbá 
liypersthen-augit-andesitet quarz-sphárolittal említ a szerző. Zöldköves módosulatot 
ír le Zsagobica, Banja, Serbanovac környékéről, melyben utólag chlorit, epidot, 
quarz, pyrit képződött. Erősen calcitosodva van Balyevici határából származó 
fekete andesit, mely biotit-andesin-Ebradorit-quarz-trachytból tört fel. Ezen al¬ 
csoport kőzeteinek közép-tömöttsége 2,66. 
b) Hypersthent is tartalmazó Pyroxen-Andesitek- et Borac falu határából ír 
le a szerző, melyek szurokköves, féligüveges kiképződésükkel, borsótól dió nagyságú 
sphárolithjaikkal a lőrinczi Mulatóhegy andesitjához hasonlítanak. Anorthit földpá- 
ton, hypersthenen, augiton kívül magnetitot említ bennük Tömöttségük 2,62. 
E typusba sorolható kőzetek középtömöLtsége 2,65. 
c) Hypersthen-Andesitnek Augit nélkül veszi a Morava balpartján Gruzsa 
völgy közelében Karanovac felé előforduló andesitet. Ebben igen sok az amphibol, 
sőt quarz is található, íöldpátja andesin-labradont viselkedésű, középtömöttsége 
2,61, tehát nagyon közel áll a biotit-labradorit quarz-trachyt typuslioz. Hypersthenje 
bastitosodva van. Karanovac előtt az Ibar partján is fordul elő hasonló kőzet. 
Gránitok. 
Szerző biotit-gránitot vizsgált Nereznica faluból a Pék völgyében, ahol mus- 
kovitot tartalmazó féleség is előfordul. Ezek a mészkövet emelik, vagy keresztül 
( 221 ) 
