314 
irodalom. 
törnek rajta. Biotit-muskovit-gránitot említ a szerb és bolgár Morava egyesülésnél 
Stalajk falunál is; muskovit-gránitot pedig Studenica és Ivaranovac között, hol az 
agyag-palán tör keresztül Vs m vastag dykot képezve. 
Syenites biotit-amphibol-gránitot, melyben a quarz megfogy, Kopavnik kör¬ 
nyékéről ír le. Ezen gránitokban veres, vagy testszínü orthokloson (perthit vagy 
amazonit sor) kívül oligoklas is van, a syenites féleségekben pedig inkább andesin. 
A járulékos elegyrészek között a részben hámatitosan vagy limonitosan elváltozott 
magnetitokon kívül apatitot és zirkont említ. A biotit-muskovit gránitok közép- 
tömöttsége 2,63 ; a syenites gránitoké pedig 2,68. Dr. Szádeczky Gyula. 
(14.) Horváth, Zoltán : A Balaton és partvidéke, különösen a talajviszonyok 
és művelés szempontjából. (A nagyszombati kath. érseki főgymmasium 
Értesítője az 1891—92. tanév végén. Nagyszombat. 1892. p. 3.) 
A Balatonra vonatkozó egynéhány újabb adat felsorolásával kapcsolatban a 
partvidék hegy-, viz- és talaj-viszonyai vannak főképen irodalmi források alapján 
összeállitva. Franzenau Ágoston. 
(15.) Koch, Antal : Magyarország erdélyi részének új átnézetes földtani tér¬ 
képe. (A magy. orv. és természetvizs. Brassóban tartott XXVI. vándorgyül. 
tört. vázl. és munkálatai. Budapest. 1893. p. 455.) 
Szerző magyarázatát adja azon körülményeknek, melyek Erdély átnézetes 
geológiai térképe kidolgozásához hozzájárultak, valamint a térképen kifejezésre 
jutott systemákat taglalja. 
A kiszínezett térkép 1 : 288000 méretű, szinkulcsában 59 szin vagy szinrajz 
van felvéve, melyek a különböző rétegek és tömegkőzet fajokat jelöük. A színek a 
nemzetközi geológiai congressusoktól elfogadott sorozatok és jelzési elvek szerint 
- némi eltérésekkel — alkalmaztattak. Franzenau Ágoston. 
(16.) Koch, Antal: Erdély újabbkori földfejlődéséről. (Emlékkönyv a kir. 
magy. természettud. Társulat félszázados jubileumára. Budapest. 1892. 
p. 442.) 
Dr. Hofmann KÁROLY-nak geológiai fölvételi jelentéseiben, úgyszintén szerző¬ 
nek több művében részletesen leirt, Magyarország Királyhágón túli részének geo¬ 
lógiai összetételében részt vevő harmadkori rétegeknek petrographiai alkatát, vala¬ 
mint azoknak idő- és térbeli elterjedését ismerteti röviden a szerző. 
Franzenau Ágoston. 
(17.) Römer, Gyula: A Barczaság hegyei. (A magy. orv. és természetvizs. 
Brassóban tartott XXVI. vándorgyül. tört. vázl. és munkálatai. Budapest. 
1893. p. 431.) 
A Barczaság nevezetesebb hegyeinek alaki leírása kapcsán az azokban elő¬ 
forduló barlangok, valamint azuralkodó vízviszonyok tárgyaltatnak. A hegység¬ 
nek geológiai viszonyai csak mellékesen vannak méltatva. Franzenau Ágoston. 
(222) 
