STUR DÉNES. 
356 
A növényvilág ismeretében oly kitünően iskolázott geológus előre¬ 
láthatólag biztos szerencsével foghatott az ősvilági flórák kutatásához is, és 
nehéz eldönteni, vájjon Stur érdeme a geológia vagy a phytopalseontologia 
terén nagyobb-e? A mint az ide csatolt irodalmi jegyzékből kitűnik, hazánk 
számos helyén talált fosszil növény ő. neki köszöni meghatározását s hogy 
geológus létére különösen a növények stratigrapliiai jelentőségével foglal¬ 
kozott, ez szintén egyik érdeme. E tekintetben csak azon, hazánk szarmata 
és congeria emeleteire nézve fontos közleményére figyelmeztetünk, melyet 
1867-ben a bécsi geológiai intézet évkönyvének XVII-ik kötetében pub¬ 
likált. 1 
Egy másik alapos tanulmányban a csehországi silurban talált növény¬ 
lenyomatokkal foglalkozott, melyek szerinte hat moszatfajhoz tartoznak. 2 3 * * 
Hasonló becses dolgozat a lunzi rétegek flórájáról írt tanulmány. 8 
A lunzi rétegeket v. Haidinger fedezte föl és azokat a keuperhez számította ; 
későbben a «gresteni rétegek» neve alatt a bayreuthi határrétegekkel azo¬ 
nosították és lias-keuper koruaknak mondották. Stur az e rétegekben gyűj¬ 
tött növények utján kimutatta, hogy ezek két különböző fekvethelyhez tar¬ 
toznak; 50 fajt ugyanis a lunzi rétegekben találtak és ezek a felső triász 
korra vallanak; 18 faj pedig a raibli bitumenes pala sajátja, mely pala szintén 
a felső triashoz tartozik, noha idősebb lehet mint a lunzi flóra, melylyel 
csak 2—3 közös faja van, de Stur azt hiszi, hogy a különbség, mely a két 
flóra között mutatkozik, kevésbbé a különböző kornak, hanem inkább a 
tenyésző helyen akkor uralkodó körülmények különbségének volna tulaj¬ 
donítandó. 
Midőn Stur a hetvenes évek elején megszabadult a hivatalos fölvéte¬ 
lektől és térképezéstől, egész erejével neki indult ama carbonnövények nagy 
tömegének, melyet részben ő maga gyűjtött, vagy mely mint ajándék az 
intézet múzeumába került. E növények tanulmányozása czéljából számos 
utazást tett nemcsak belföldön, hanem Németország-, Belgium-, Anglia-, 
Francziaország- és Svájczban is, hol a nyilvános és magán gyűjteményekben 
letett növényeket, de ezeknek eredeti lelethelyeit is behatóan tanulmányozta. 
Ily módon keletkeztek legbecsesebb munkái, melyekről a következőben 
akarunk röviden megemlékezni. 
Első sorban megemlítjük a culm flórájára vonatkozó munkáit, melyek 
1 Beitrage zűr Kenntniss dér Flóra des Süsswasserquarzes, dér Congerien- und 
Ceritliienscliicliten im Wiener und ungarischen Becken. — Jalirb. d. k. k. geol. Reicbs- 
anst. Wien. Bd. XVII. p. 77. m. 3 Tfln. 
2 Die Silurflora dér Etage H—h ; in Bölimen.— Sitzgsb. d. Kais. Akad. d. Wiss- 
Wien. Bd. LXXXIV. Abtbg. I. p. 330—391 m. 5 Tfln. Wien 1881. 
3 Die obertriadiscbe Flóra dér Lunzer Schicbten und des bituminösen Scliiefers 
von Raibl. — Sitzgsb. d. Kais Akad. d. Wiss. Wien. Bd. CXI. Abtbg. I. p. 93. ff. 
Wien 1885. 
(225) 23* 
