362 
D; ZIMÁNYI KÁROLY : 
zódik rajtuk keresztül. A gyönge reflexek mindig oly élesek, hogy a lap hely¬ 
zetét biztosan meg lehetett állapítani. 
Az oszlop lapjai vízszintes irányban erősen rostozottak, sőt a meredek 
rhomboederek egész sorától görbültek is, úgyszólván fokozatos átmenetet 
képeznek a prismához. A sok reflex legnagyobbára megbízhatlan mérést ered¬ 
ményezett, azonban az egyik elég gyakran és nem felette távoleső határér¬ 
tékei által kitűnt. A mérésből x (0.11.11.1)=—11 R alak jele vezethető le ; 
némely kristályon ez nem csupán mint rostozás oscilláló combinatioban az 
oszloppal, de mint valamivel szélesebb, gyöngén rovátkolt lap is felismerhető. 
Tudva levőleg e meredek negatív alak a quarznál gyakori, míg a megfelelő 
positiv x (11.0.11.1) kétes, vagy legalább is nagyon ritka ; Groth* említi 
a sulzbach-völgyi kristályoknál mint az oszloplapok rostozását. 
A trapezoedert nagyon fényes és sima lapocskával kilencz megmért 
kristály közül ötön észleltem, de mindig csak egy-egy magános lapját; pár¬ 
huzamos élekkel, de ferdén tompítja (3032.0332) combinatioi éleket. Ez alak 
helyzete és jele meg van adva két ismeretes öv által is, ezek : [0110.1011 = 
101 és [3032.0332 = 223]; e trapezoeder mint (2132) = |Pf pyramisnak 
2P2 
negyedes alakja, a quarznak ritkább alakjaihoz tartozik, s (1211) =—-j— 
trigonos pyramis fölött fekszik; először Des Cloizeaux ** említi a traversellai, 
illetőleg brazíliai quarznál. A kis lapocskán rostozás vagy más felületi szer¬ 
kezetnek nyoma sem volt. A mért szögértékekből kitűnik, hogy e trapezoeder 
majd egy jobb- majd egy baloldali alakjellegével bír. Ugyancsak ezt az alakot 
találta vöm Rath a bartos-lehotkai, OsANNa sáo-migueli és Pennfield a wyo- 
mingi quarzokon, míg vöm Rath és Gill *** megfigyelései szerint az Észak- 
8 p 8 
Carolinából eredő kristályok termináló lapjai közt gyakran L=-^-^az uralkodó. 
Molengraaff f e trapezoedert, mint jobb vagy bal alakot a természetes étetési 
lapok közt constatálta. 
Az esetleges iker összenövésnek, továbbá a kristályok és lehetőleg a 
trapezoederek közelebb kristálytani jellegénék felismerése végett három kris¬ 
tálykát fluorsavval megétettem. Eredményeimet a következőkben foglalom 
össze. A kristálylapok felülete nem volt túlságosan megtámadva, üveg fé¬ 
nyüket még nem vesztették el, az étetés eredményét azonban kézi nagyí¬ 
tóval úgy a lapokon, mint éleken határozottan láthatni. 
1. Kristály. A termináló lapok közül három szomszédos rhomboeder 
lap jól kifejlett, míg kettőnek csak nagyon kis része volt meg; amazok mind- 
* Mineraliensammlung dér Kais.-Wilh.-Univ. Strassburg. Strassburg, 1878 pag. 96. 
** Mémoire sur la cristallisation et la structure intérieure du quartz. — Mémoires 
de l'Acad. Paris, 1858. pag. 456 és pag. 482. Pl. II. Fig. 59 és Fig. 60. 
*** Zeitschr. f. Kryst. 1885. X. pag. 163 és 1894. XXII. pag. 103. 
f Zeitschr. f. Kryst. 1888. XIV. pag. 200. 
(232) 
