ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
363 
egyiken a positiv rhomboéderre jellegző háromszögű etetési alakok jól voltak 
láthatók és pedig a jobb kristályoknak megfelelő helyzetben; a lapoknak a 
végcsúcshoz közelebb eső részén sűrűbben voltak egymás mellett Ugyancsak 
hasonló étetési alakok támadtak a három egymás mellett fekvő x (3032) = \ R 
lapon, azzal a különbséggel, hogy a háromszögek elnyultabbak és balra 
irányított csúcsuk még hegyesebb. A trapezoeder ezen a kristálykán hiányzik, 
míg az erősen rostozott és kissé görbült prismalapokon az étetés nem tűnt 
fel. Ezek szerint a kristályka két jobb egyénnek dauphinéei ikre, olyképen, 
hogy az uralkodó termináló lapokon a negatív rhomboederekhez tartozó 
részek hiányzanak. 
2. Kristály. A mint az étetési kísérlet alapján meggyőződtem, e kris¬ 
tályka két bal quarznak dauphinéei ikre. A 3. rajz a megétetett kristálykának 
vázlatos képe, a lapok viszonylagos nagyságának lehető megtartásával, ügy 
az alap- mint a hegyesebb rhomboéderek lapjain a háromszögek hegyes 
csúcsai jobbra vannak irányítva; két rhomboéder lap felületének egy részén 
x(01íl) — R ferde irányú étetési alakjai láthatók. Az egyik oszloplap (4. ábra) 
síma részletén nehány olyan alakú étetési alak látható, mint azt Molen- 
graaff* részletesen ismertette; a ferde négyszög fekvéséből következtethetni, 
hogy e laprészlet a negatív rhomboéder alatt fekvő prismához tartozik. Az 
egyetlen trapezoeder lapocskán az étetés által finom haránt irányú rostok ke¬ 
letkeztek, a melyek nagyon tompa szög alatt metszik (L. r = 2132.10T1) 
élet. A szögmérések bizonyítják, hogy a trapezoeder jobb oldalú, de mivel 
bal kristályon van, tehát egy negatív jobb alak xt (3212) = — 
| P I 
7. Kristály. Ez ugyancsak két jobb kristálynak dauphinéei ikre ; ( 6 . ábra) 
a trapezoeder helyzete szerint bal oldali, ez iker kristályon pedig negatív bal 
xt (1232) =—Í|Í-b. 
A 7. ábrát a megétetett kristálykának érzekítésére készítettem; az éte- 
tési.alakok olyanok mint az előbbi kristálynál, csak az irányuk más. 
A 2. és 6 . rajzban a 2-ik és 7-ik kristálykának lehetően termeszethű 
perspektivos képét adtam; míg az 5. és 1. rajz egy jobb, illetőleg bal 
egyszerű kristályt tüntet fel combinálva egy negatív bal, illetve egy negatív 
jobb trapezoéderrel. 
E quarzon megfigyelt alakok tehát a következők : 
a=(10T0) ooR 
p=x(1011) E 
j =x(3032) ÍR 
J=x(7075) gR -- ^—> 4 
L'=xt(1232)- |P1, 
z =x(0111)_— R 
p =x( 0 . 11 . 11 . 1 )— 11 E 
L =xt( 3212)—^Pj 
G=x(13.0.13.9)fR 
4 
* Zeitsckr. f. Kryst. 1888. XIV. pag. 187. Taf. II. Fig. 14 és 15. 
(233) 
