366 
W ZIMÁNYI KÁEOLY : 
obs. calc.’ 
e.e' = 0112.1012 = 45° 3' 45° 3' 
v.e =2131.0112 = 51 6 ca. 50 43 
v.y'= 2131.3121 = 36 30 ca. 35 36 
4. Baryt a Kaukázus hegységből. 
Dr. Schafarzik Ferencz oszt. geológus úr az 1886. évi kaukázusi 
geológiai utjából * ** magával hozott gazdag kőzetgyüjtései közt egy szürke 
szinti, tömör homokos mészkő-példány is volt. A kőzet jura-korbeli és szer¬ 
ves zárványokként Terebratula -kát tartalmaz. 
Dr. Schafarzik úr közlése szerint, a kinek szivességéből a szóban forgó 
barytkristályt megvizsgálhattam, a közelebbi lelethely Dagestan Avarskij 
kerülete Bottlich és Chunsak közt, Ckaraki falutól körülbelül 2 werstnyire 
az út mellett emelkedő sziklafal. 
Egy kövület belsejét piszkos fehér calcit-kristályok töltötték ki, a mért 
élszög nagysága és a hasadási lapok fekvése után az alak x (0221) = —2K. 
Ezek közt egy 4 mm hosszú és 2—2, 5 mm széles, a bracbydiagonalis egyik 
végével felnőtt víztiszta és jó fényű barytkristályka emelkedett. 
E brachydomás kifejlődés nagyon emlékeztet a cölestinre, a melynél 
ez a kristályoknak közönségesebb habitusa. Mint kövesítő anyag,*** vagy a 
kövúletek belsejében kifejlett kristályok f alakjában a baryt is előfordul, néha 
a cölestin társaságában is. 
A megmért kristályka combinatioja nagyon egyszerű, alakjai: 
o=(011)Poo, d=(102) ÍPoo, m=(110)ooP, z = (lll) P, y=(122)P2, 
*1(355) P|, a=(100)oopoo. 
A kristályt ideális kifejlődésben all. rajz tünteti fel, míg a 12. áb¬ 
rában a lapok viszonylagos nagyságát és kifejlődését lehetőleg természethűen 
tüntettem fel. A lapok jó fényük mellett, zavart felületüek, vagy kicsiségük 
miatt kissé ingadozó szögértékeket eredményeznek; különösen o. (011) felü¬ 
lete volt hullámos. A pyramisok és d. (102) makrodoma a legsimábbak, ez 
utóbbiról nyertem a legmegbízhatóbb szögértéket. Általában véve a mérések 
nagyon differáltak a barytnak, de még inkább a cölestin számított laphajlá- 
* Alapérték: lOll.TlOl = 74° 55'. 
** A m. kir. földtani intézet évi Jelentése 1886-ról. 
*** J. E. Blum : Nachtrage zu den Pseudomorpliosen des Mineralreiclis. I. 
pag. 173—176 és pag. 185. — N. Jabrb. f. Min. 1854. pag. 421. — Pogg. Ann. 1843. 
LVIII. pag. 617. 
f Jaliresbefte d. Vei - , f. vaterl. Naturkunde in Würtemberg. 1884. pag. 53. — 
Ref. Zeitscbr. f. Kryst. 1886. XI. pag. 441. 
( 236 ) 
