Ásványtani közlemények. 
367 
saitól, mint ez a következő táblázatból kitűnik, a hol n a mert élek számát 
jelöli; a számított értékek Helmhacker, illetőleg Schmidt alapméréseiből 
folynak. 
Határértékek 
o.o'=011.0Tl = 104° 50'—105° 
a.d = 100.102= 51 0—51 
d.d'= 102.101= 
m.m'= llO.lTO— — 
a. o =100.011= 89 12-90 
o.z =011.111= 43 50— 44 
o.y =011.122= 25 54— 26 
o.I =011.355= 
n obs. cale. Baryt* calc. Cölestin ** 
10' 2 105° 1' 105° 26' 16" 104° 5' 3" 
14 2 51 7ca.51 8 32 50 37 53 
1 102 14 102 17 4 101 15 46 
1 77 45 78 22 26 75 59 30 
30 4 89 54ca.90 - 90 - 
8 4 43 53 44 18 20 45 15 59 
17 3 26 5 26 0 49 26 46 43 
1 30 21 30 21 16 
A leszabadított kristályka letört végén csak a prisma szerinti jó hasadás 
volt látható; több kristály hiányában a c. (001) lap irányában a hasítást meg 
nem kísérelhettem. Kaeecsinszky Sándor úr, a m. kir. földtani intézetnek 
vegyésze, volt oly szives és az anyagot spektroskoposan megvizsgálta, ez 
alkalommal csak Ba-oi mutathatott ki. Loczka József úr, nemzeti múzeumi 
őr, szintén szíveskedett és a kristályka egy csekély mennyiségű porát a 
rendes úton szétbontotta, hogy az esetleg jelenlevő strontiumot elkülönítse a 
baryumtól; a maradékot spectroskoposan megvizsgálva strontiumot szintén 
nem mutathatott ki. Ez eredményeket egybe vetve a mérésekkel, biztosan 
kitűnt, hogy nem cölestin, hanem baryt a kristályka. 
y. (122) egyik szélesebb lapján [011. 100] öv tengelyével párhuzamosan 
egy tompa él húzódott végig; e lapról csakugyan két meglehetős jó, de élesen 
különvált és pontosan az övben fekvő reflexet kaptam. A mérésből OTT. h k k = 
30° 21' (355) P|alak jele következik (011.355 = 30° 211' számítva). Ez 
az uj brachypyramis annyiból érdekes, a mennyiben eddig a baryton [011.100] 
övben oly közönséges y. (122) alakon kívül csak a brachytengely szerint még 
nyultabb pyramisok ismeretesek ;*** a baryt isomorph tagjai közül az angle- 
sitnél f ismeretes a kétszeres brachypyramisnál kevésbbé nyújtott alak is, ne¬ 
vezetesen (233) ff 
A barytnak a brachytengely szerint nyújtott oszlopos kristályait ugyan 
nem gyakran, de a legkülönfélébb lelethely ékről már leírták; az előfordu¬ 
lási viszonyok nagyon különbözők, majd érczteléreken, majd a sediment 
* Denkscbr. d. Wiener Ak. 1872. XXXII. 
** Természetrajzi Füzetek. 1880. IV. 209. 1. 
*** V. ö. a baryt ismert alakjainak táblázatos összeállítását: O. Herschenz : 
((Untersucbungen über Harzer Baryte» czimű munkájában.— Zeitschr. f. Naturwiss. 
Halle, 1888. LXI. pag. 143. — Reí. Zeitscbr. f. Kryst. 1890. XVIII. pag. 290. 
f V. Goldschmidt: Index dér Krystallformen. Berlin, 1886. I. pag. 209. 
( 237 ) 
