368 
Dt ZIMÁNYI KÁROLY: ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
kőzetek üregei és hasadókaiban képződtek a kristályok; sőt olyan lelethe¬ 
lyekről is van tudomásunk, a melyeken egyazon előfordulási körülmények 
mellett többféle habitusú kristályok találhatók. 
A royai 1 (Auvergne) és courtadei 2 (Auvergne) barytok a szóban forgó 
cölestinszerü habitussal bírnak; már inkább vastag táblásak c. (001) szerint, 
de ugyancsak nyujtvák á irányában a quarz és dolomit kíséretében található 
nagy barytok Péseyről 3 (Savoya). A freibergi ércztelérek barytjai több¬ 
nyire hosszúkás négyszögüek és vastagtáblásak c. (001) szerint; de mint rit¬ 
kaságok a rövid átló szerint oszlopos 4 kifejlődésűek is vannak. Heesenberg 5 
Oberosternről (Oden-erdő) nagy barytkristályokat ismertet, a melyek szintén 
oszlopos termetüek o. (011) szerint. Nem kevésbbé érdekesek úgy az alakok 
sokasága, mint a combinatiok változatossága által a márgában előforduló 
swoszowicei 6 (Galiczia) és vernascai 7 (Olaszország) barytok; mind két le- 
lethelyről a kristályok többfele habitusban ismeretesek. Grünling a binnen- 
völgyi 8 , Williams G. H. 9 és Chester A. H. 10 11 pedig a De Kalb-i (N.-York) 
barytokat ismertette ; úgy amazokat mint ezeket o . (011) doma uralkodása 
jellemzi. 
A Wadi el Tih (Kairó mellett) durva meszében, a csiga- ée kagylótöre¬ 
déken Kenngott 11 leirása után nagy barytkristályok ülnek, ugyancsak o. (011) 
brachydoma szerint nyújtott habitussal. Különben már Mohs 12 is lerajzolt 
ásványtanában ilyen cölestinszerü typussal kifejlett baryt kristályt. 
Budapest, 1894. a kir. József-Műegyetem ásványtani intézetében. 
1 A. Lévy: Descript. d’une collection de min. Londres, 1837. Atlas, pl. XVI. 
Fig. 11 és 16. 
2 P. Groth : Die Mineraliensammlung d. Univ. Strassburg. Strassburg, 1878. 
pag. 145. 
3 Természetrajzi Füzetek. 1884. VIII. 88. 1. 
4 A. Schrauf: Atlas dér Krystallformen etc. Taf. XXX. Fig. 7. 
5 Hessenberg : Min. Notizen. IV. pag. 3b. Taf. I. Fig. 13. 
6 Jahrb. d. k. k. geolog. Reicbsanstalt. 1867. XVII. pag. 293. és 1869. XIX. 
pag. 226, továbbá Zeitsclir. f. Kryst. 1881. V. pag. 433. 
7 Zeitscbr. f. Kryst. 1884. IX. pag. 584. és 1886. XI. pag. 355. 
8 Zeitsclir. f. Kryst. 1884. VIII. pag. 243. 
9 John Hopkins University circulars. Baltimore, 1884. III. Nr. 29. pag. 61. — 
Ref. Zeitschr. f. Kryst. 1885. X. pag. 310. 
lu Amer. Journ. Sic. 1887. (3). Vol. XXXIII. pag. 284. 
11 N. Jalirb. f. Min. 1887. II. pag. 84. 
12 F. Mohs : Leicbtfassliche Anfangsgründe dér Naturgescbichte des Mineral- 
reiches. Wien, 1839. II. pag. 123. Taf. IV. Mg. 28. 
( 238 ) 
