370 
D; STAUB MÓRICZ : 
1. Szász-Hermány és Prázsmár között az országúton a 13-ik kilo¬ 
méteres kőnél 3 km bosszú, 2 km széles és 1 A—1 m vastag fekete tőzeg¬ 
telep. Altalaja kavicsos agyag. 
2. Prázsmár község közvetlen szomszédságában a «Rohrau» és «Tart- 
lauer Wald» nevű gyeptőzegláp, mely azonban sokszorosan van megszakítva 
és így szétszórt tőzegszigeteket mutat. Hosszúsága 3 km, szélessége 2 km, 
vastagsága 40—50 cm. A szászok «schwefelige Erde»-nek *kénes föld) 
nevezik. Altalaja szürke agyag. 
3. Prázsmár község határában a Hermány felé menő országút mellett 
egyrészt a vasúti állomásig, másrészt a községig terjed kis gyeptőzegteriilet, 
melynek bosszúsága 1,5 km, szélessége 1 km, de 3m vastag. Altalaja szürke 
homokos agyag. 
Fogaras vármegyében az Olt folyó balpartján Sárkány és Mundra 
községek mellett fekszenek zöldlápok : 
a) A Sárkány község mellett fekvőnek helyi neve «Kring». Területe 
126 k. h. 1883-ban lecsapolták; a lecsapolás előtt igen zsombékos és 
ingoványos volt. Vastagsága 2,8 m; altalaja kékes agyag. Ásás alkalmával 
1—1,5 m-nyi mélységben számtalan és igen vastag fatuskóra, ág- és 
gyökértöredékre akadtak. A fatuskók felső végei azonban majdnem a terep 
szintjéig fölérnek és «éppen ezekből hajtott és él az az igen sok bokor»(?). 
A tőzeg színe szurokfekete, világos sárga, vöröses fekete és piszkos szürke. 
b) A Mundra község mellett fekvő láp helyi neve: «Balta mare». 
kb. 600 k. b.-nyi nagy. Lecsapolták. 2,3—5,3 m vastag. A talaj fölszintje 
tiílnyomó részben zsombékos, ingoványos és helyenként annyira süppe- 
dékes, hogy meg sem közelíthető. Találkoznak olyan helyek is, liol a 
növényzet túlnyomó része moh; e helyek lebegősök, alig bejárhatók. 
Szeben vármegyében Szászsebes mellett a Sebes vize mentén, a 
«Lunka Oasa mica»> nevű területen három egymás mellett fekvő felláp- 
terület van a völgy kiszélesedésében és a tenger fölött 1227 m-nyi magas¬ 
ságban. Összesen kb. 16—18 holdnyi területet foglalnak el, legnagyobb 
vastagságuk 5,5 m; sőt ennél több is lehet. A lápokon nyílt vizek nincsenek, 
de a Sebesbe ömlő Oasa mica patakocska átszeldeli. A lápban alig lehet 
rétegeket megkülönböztetni, mert a felső sárga szin oly szépen megy át a 
különféle szinfokozatokba, hogy a rétegek el nem különíthetők. A próbák 
ásatása alkalmával fatörzsökre vagy fatuskókra nem akadtak. Az altalaj 
kavicsos homok, valószínűleg egykor a Sebes medre lehetett. 
Szerdahely mellett bárom ponton fordul elő oly posvány, melyben 
némi tőzegképződés van. Az egyik 621 m-nyi kiterjedésű és 1 m vastag 
féltözeg, a többi kettő ennél kisebb (Dr. Primics i. h. 20. 1.). Ennek tőzegé¬ 
ben dr. Lőrenthey Imre (i. h. 10. 1.) szerint dr. Primics György Succinea 
(Neristoma) putris L. és Planorbis (Gyrorbis) rotundatus Poir. héjait 
találta. 
( 240 ) 
