d; staub moricz : 
374 
hatalmasodik az el. Sok rajta egy Polytrichum-faj,cyperaceák és juncaceák. 
Áfonya és nád nem nő rajta. Fatörzsek bőven vannak benne és pedig 
a tőzegrétegben ép úgy, mint az altalajt képező szürke agyagban. Legna¬ 
gyobb részt egyenesen állanak. 
3. Trsztye falu mellett 260 m t. f. magasságban fekszik egy kb. 80 
holdnyi, közepén x /a— 2 /s m, szélein pedig 10—12 cm vastag ingovány. 
023 1 fekete szűke turfaréteg mészkő 
|- 1 1 meszes agyagréteg 
DOMANIZSI TELEP, A PATAKPART SZELVÉNYE. 
Sphagnum nem nő rajta, hanem lombmohok és sok nád; gyéren vannak 
bokornemü fűzfák. Az élő növényzet alatt van barna tőzeg, ez alatt márgá- 
val (?) kevert szürke, helyenként feketés agyagréteg következik. Az ásatás he¬ 
lyein dr. Schilberszky úr ezen utóbbi réteget 120 cm-ig nyomozhatta, tovább 
nem folytathatta, mert a bőven előszivárgó víz akadályozta a mun¬ 
kában. Az említett agyagréteg sok növénymaradványt tartalmaz, melynek 
legnagyobb része nád-rhizomákhoz hasonlít. Az agyagban sok a csigahéj is, 
melyekből a tőzegrétegben is eleget lehetett találni. Fatörzsek nagyon 
elvétve találtattak az idei szántás alkalmával. Stelzer poczkali plébános úr 
állítása szerint a tőzegtelep 20 évvel ezelőtt égett volna; Mednyánszky 
Sándor úr is beszélte, hogy e területen 60 évvel ezelőtt mintegy 2-—3 hold 
nagyságú tőzegtelep kiégett volna. Maga a helység tót neve annyit jelent 
mint «vizenyős terület». Ide való gazdák ugyanis azt állítják, hogy hajda¬ 
nában annyira elborította a víz a mostani tőzegterületen kívül a helység 
házainak helyét és ott olyan sűrű nádas volt, hogy a legelső faházakat a kör¬ 
nyező hegyek oldalaira kellett építeni. 
4. Alsó-Lieszkón (vasúti állomás Bellus) 12-—-15 évvel ezelőtt köz¬ 
vetlen a kastélykert szomszédságában, Trsztye felé volt egy körülbelül 4,5 
(244) 
